b'\n_START_ARTICLE_\nSonett\n_START_SECTION_\nItaliensk svanssonett\n_START_PARAGRAPH_\nEn s\xc3\xa4rskild form av den italienska sonetten kallas sonetto colla coda eller svanssonett och var sedan medeltiden traditionellt f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llen burleska, polemiska eller satiriska syften. Sj\xc3\xa4lva "svansen" best\xc3\xa5r av ytterligare en terzin. Denna sonettform anv\xc3\xa4ndes till exempel av den frispr\xc3\xa5kige ren\xc3\xa4ssansdiktaren Pietro Aretino i en svit kallad sonetti lussuriosi ("v\xc3\xa4llustiga sonetter") fr\xc3\xa5n 1520-talet.\n_START_SECTION_\nTv\xc3\xa5 avvikande svenska sonettformer\n_START_PARAGRAPH_\nPoeten bakom pseudonymen Skogek\xc3\xa4r Bergbo gjorde sin svenska sonettvers genomg\xc3\xa5ende jambiskt sexfotad, i likhet med den franska alexandrinen, ett m\xc3\xb6nster som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kats av den \xc3\xa4ldre, tyske teoretikern Martin Opitz och praktiserats till full\xc3\xa4ndning av dennes landsman Andreas Gryphius. Skogek\xc3\xa4r Bergbo h\xc3\xa4nvisar d\xc3\xa4remot sj\xc3\xa4lv enbart till denna varierade sonettforms upphovsman, den franske ren\xc3\xa4ssanspoeten Pierre de Ronsard. I Bergbos l\xc3\xa5nga sonettsvit Wenerid fr\xc3\xa5n 1640-talet v\xc3\xa4xlar f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt versraderna mellan kvinnliga och manliga rim och d\xc3\xa4rmed mellan 13 och 12 stavelser. En petrarkisk strofindelning och rimfl\xc3\xa4tning \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot bibeh\xc3\xa5llen, liksom hos Ronsard, med den skillnaden att de b\xc3\xa5da terzinernas rimscheman \xc3\xa4r annorlunda, hos Bergbo CDC - DEE (oftast). Varje rad har ocks\xc3\xa5 en tydlig cesur efter tre jamber, precis som en alexandrinsk vers._NEWLINE_Formen f\xc3\xb6r dikterna i Erik Lindegrens modernistiska diktsvit mannen utan v\xc3\xa4g (1942) kallade poeten sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6r spr\xc3\xa4ngd sonett, efter m\xc3\xb6nster h\xc3\xa4mtat fr\xc3\xa5n en dikt av Lawrence Durrell, The Sonnet of Hamlet (1939). Dikterna best\xc3\xa5r i likhet med den traditionella sonetten av 14 rader, men dessa \xc3\xa4r uppdelade i sju kupletter. Alitteration och assonans f\xc3\xb6rekommer men inga slutrim. Antalet stavelser skiftar genomg\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 ett till synes godtyckligt s\xc3\xa4tt fr\xc3\xa5n 10 till 18 och raderna har ingen regelbunden rytm utifr\xc3\xa5n k\xc3\xa4nda versf\xc3\xb6tter.'