b'\n_START_ARTICLE_\nOrgel\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nInstrumentet brukar delas upp i pipverk, luftverk och regerverk. _NEWLINE_\xc3\x84ven orgelhuset eller -husen spelar roll f\xc3\xb6r hur instrumentet klingar. Det g\xc3\xa4ller ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa4r pipverket \xc3\xa4r uppst\xc3\xa4llt fritt ute i rummet eller i en orgelkammare._NEWLINE_Orgeln har normalt flera manualer \xe2\x80\x93 det vill s\xc3\xa4ga flera klaviaturer f\xc3\xb6r spel med h\xc3\xa4nderna, placerade terrassformigt ovanf\xc3\xb6r varandra. En orgel har vanligen \xc3\xa4ven en pedalklaviatur, \xc3\xa4ven kallad pedal(-klav) eller (pedal-)tastatur, med stora tangenter \xe2\x80\x93 ocks\xc3\xa5 ben\xc3\xa4mnda taster \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 vilka man kan spela med hj\xc3\xa4lp av f\xc3\xb6tterna. Manualerna och pedalen \xc3\xa4r f\xc3\xb6rbundna med pipor \xe2\x80\x93 vanligen olika upps\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r respektive manual och pedal. Dessa grupper kallas verk, och kan mer specifikt ha namn som huvudverk, br\xc3\xb6stverk och ryggpositiv. Ryggpositivet \xc3\xa4r i f\xc3\xb6rekommande fall placerat i orgell\xc3\xa4ktarens balustrad, vilket d\xc3\xa5 oftast \xc3\xa4r bakom ryggen p\xc3\xa5 organisten \xe2\x80\x93 d\xc3\xa4rav namnet. Huvudverket \xc3\xa4r placerat ovanf\xc3\xb6r br\xc3\xb6stverket (som ofta \xc3\xa4r placerat lite ovanf\xc3\xb6r br\xc3\xb6sth\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 den som spelar, eller i orgelns "br\xc3\xb6st", vilket var den ursprungliga tanken bakom termen). Det i romantiska orglar vanligt f\xc3\xb6rekommande sv\xc3\xa4llverket, \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsett med sv\xc3\xa4llare (jalusiluckor som organisten kan \xc3\xb6ppna och st\xc3\xa4nga under spelet), med vars hj\xc3\xa4lp man kan \xc3\xa5stadkomma crescendi och diminuendi. Sv\xc3\xa4llare kan \xc3\xa4ven finnas f\xc3\xb6r br\xc3\xb6stverk och vissa \xc3\xb6ververk. De olika manualerna kan g\xc3\xa5 att koppla ihop med koppel som g\xc3\xb6r att st\xc3\xa4mmorna som h\xc3\xb6r till en viss klaviatur kan spelas fr\xc3\xa5n en annan._NEWLINE_Regerverket, som \xc3\xa4r orgelns man\xc3\xb6versystem, f\xc3\xb6rekommer i skilda slag och utf\xc3\xb6randen. I en orgel med mekanisk traktur f\xc3\xb6rs organistens spelimpulser via tangenter och registerandrag \xc3\xb6ver till pipornas luftventiler med bland annat tunna ribbor (s\xc3\xa5 kallade abstrakter). I en orgel med pneumatisk traktur sker \xc3\xb6verf\xc3\xb6ringen genom smala r\xc3\xb6r med tryckluft. Den tredje typen \xc3\xa4r elektrisk traktur som inneb\xc3\xa4r att pipornas ventiler \xc3\xb6ppnas och st\xc3\xa4ngs med sm\xc3\xa5 linj\xc3\xa4ra el-motorer, styrda via rel\xc3\xa4er. Motsvarande g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r registraturen - dock har en orgel inte alltid samma system f\xc3\xb6r spel- och registertraktur. Till regerverket r\xc3\xa4knas ocks\xc3\xa5 koppel, kombinationer och \xc3\xb6vriga spelhj\xc3\xa4lpmedel s\xc3\xa5som tremulanter (en anordning som f\xc3\xb6rs\xc3\xa4tter spelluften i vibration).\n_START_SECTION_\nAntiken\n_START_PARAGRAPH_\nPiporgeln \xc3\xa4r en gammal uppfinning. Den skapades av Ktesibios, ingenj\xc3\xb6r i Alexandria p\xc3\xa5 250-talet f.Kr. och grundare av den alexandrinska mekanikskolan. Ktesibios orgel kallades f\xc3\xb6r vattenorgel (organon hydraulikon p\xc3\xa5 grekiska), eftersom lufttrycket alstrades med hj\xc3\xa4lp av vattentryck. Denna tids orglar var f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s mindre till storleken, men principen f\xc3\xb6r tonalstrande i moderna orglar \xc3\xa4r i stort sett identisk med de f\xc3\xb6rsta orglarna, \xc3\xa4ven om material, mekanik och detaljer har utvecklats sedan dess._NEWLINE_Orgeln blev snabbt popul\xc3\xa4r som musikinstrument och det finns dokumenterat att den anv\xc3\xa4ndes utomhus p\xc3\xa5 romerska arenor vid b\xc3\xa5de gladiatorkamper och stridsvagnst\xc3\xa4vlingar. Ett dokument beskriver en orgelt\xc3\xa4vling som under tv\xc3\xa5 dagar \xc3\xa5r 90 f.Kr. \xc3\xa4gde rum i den grekiska staden Delfi. T\xc3\xa4vlingen vanns av organisten Antipatros fr\xc3\xa5n Eleuthernes och han bel\xc3\xb6nades rikligt, bland annat med skattebefrielse och f\xc3\xb6retr\xc3\xa4de till konsultationer med oraklet._NEWLINE_Kejsar Nero (37\xe2\x80\x9368 e.Kr.) \xc3\xa4r kanske antikens mest k\xc3\xa4nde organist. Hans uppskattning av instrumentet \xc3\xa4r dokumenterad, bland annat av Suetonius._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta arkeologiska fyndet av en piporgel h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n 228 e.Kr. och hittades 1931 vid utgr\xc3\xa4vningen av den gamla romerska staden Aquincum, som l\xc3\xa5g i n\xc3\xa4rheten av Budapest, det vill s\xc3\xa4ga i utkanten av det romerska riket. Att orgeln var s\xc3\xa5 spridd 450 \xc3\xa5r efter uppfinnandet \xc3\xa4r ytterligare ett tecken p\xc3\xa5 att det var ett popul\xc3\xa4rt instrument._NEWLINE_N\xc3\xa4r det v\xc3\xa4stromerska riket f\xc3\xb6ll samman under 400-talet f\xc3\xb6rsvann orgeln fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4st, men levde kvar i Bysans d\xc3\xa4r den bland annat anv\xc3\xa4ndes vid ceremonier.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nEn milstolpe i piporgelns historia \xc3\xa4r \xc3\xa5r 757 e.kr. , d\xc3\xa5 en orgel skickades som g\xc3\xa5va fr\xc3\xa5n den bysantinske kejsaren Konstantin V till den frankiske kungen Pippin den lille. Troligen var det en diplomatisk g\xc3\xa5va, d\xc3\xa5 detta var samma \xc3\xa5r som kejsaren sl\xc3\xb6t fred med frankerna och flera andra g\xc3\xa5vor \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades vid samma tillf\xc3\xa4lle. Vattenpumparna hade nu ersatts med luftb\xc3\xa4lgar av l\xc3\xa4der f\xc3\xb6r att skapa det lufttryck som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r att bl\xc3\xa5sa i piporna. Huruvida orgeln faktiskt var bortgl\xc3\xb6md i v\xc3\xa4st fram till denna tid \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att avg\xc3\xb6ra. Det finns inte m\xc3\xa5nga bevarade skrivna referenser till orglar och n\xc3\xa5gra arkeologiska fynd finns inte mellan Aquincumorgeln (fr\xc3\xa5n 228 e.Kr.) och orgelfragmenten fr\xc3\xa5n Sundre (1370) och Norrlanda (troligen fr\xc3\xa5n ca 1380). Trots detta var det under medeltiden som orgeln genomgick sin st\xc3\xb6rsta tekniska utveckling. Den f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4steuropeiska orgeln konstruerades omkring \xc3\xa5r 830 p\xc3\xa5 uppdrag av Ludvig den fromme. Den bysantinska orgeln l\xc3\xa4r ha st\xc3\xa5tt som f\xc3\xb6rlaga f\xc3\xb6r denna orgel konstruerad av en venetiansk, teknikintresserad pr\xc3\xa4st vid namn Georg._NEWLINE_I v\xc3\xa4st blev orgeln en del av de allm\xc3\xa4nna framstegen inom till exempel ekonomi, teknologi, musik och arkitektur. Orgeln etablerades ocks\xc3\xa5 som en fast f\xc3\xb6rankrad del av kyrkorummet i v\xc3\xa4stra Europa, medan man i \xc3\xb6stra Europa inte s\xc3\xa5g sig ha n\xc3\xa5gon anv\xc3\xa4ndning f\xc3\xb6r den. Troligen fanns orglar i de flesta st\xc3\xb6rre katedraler under 1200-talet. Ett tecken p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r att andra instrument f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds i vissa kyrkor (till exempel i Milano 1287). Det \xc3\xa4r \xc3\xa4ven sannolikt att de flesta st\xc3\xb6rre kyrkor i V\xc3\xa4steuropas viktigare st\xc3\xa4der hade orglar p\xc3\xa5 1400-talet. Den tidigaste nedskrivna orgelmusiken, fr\xc3\xa5n mitten av 1300-talet, visar p\xc3\xa5 v\xc3\xa4xelvis musicerande mellan orgel och k\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa4ssansen\n_START_PARAGRAPH_\nMedeltidens tekniska utveckling av orgeln, bland annat v\xc3\xa4llbr\xc3\xa4dan och m\xc3\xb6jligheten till flera manualer/verk, b\xc3\xa4ddade f\xc3\xb6r den utveckling av orgelns dynamik och klangf\xc3\xa4rg som vi idag \xc3\xa4r vana vid. Den medeltida stora orgeln klingade starkt eftersom dess piprader alltid klingade samtidigt \xe2\x80\x93 register var inte uppfunna. F\xc3\xb6r att kunna spela svagt kopplade man d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r till en mindre orgel, ett positiv, p\xc3\xa5 en annan manual och kunde p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt spela starkt p\xc3\xa5 en manual och svagt p\xc3\xa5 en annan. P\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt var detta en omst\xc3\xa4ndlig l\xc3\xb6sning, men den b\xc3\xa4ddade f\xc3\xb6r verkprincipen i st\xc3\xb6rre orglar - en princip som spelade en stor roll f\xc3\xb6r orgelbyggeriets fortsatta utveckling. Under andra halvan av 1400-talet kom man p\xc3\xa5 hur man skulle bereda m\xc3\xb6jlighet att spela p\xc3\xa5 olika st\xc3\xa4mmor inom ett verk (p\xc3\xa5 samma manual)._NEWLINE_Under ren\xc3\xa4ssansen utvecklade man registret. 1471 byggdes den \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda italienska registerorgeln. Den finns bevarad i basilikan San Petronio i Bologna. Man hade bara en manual, men hade nu m\xc3\xb6jligheter att v\xc3\xa4lja olika st\xc3\xa4mmor med hj\xc3\xa4lp av registerandragen. Den tidigaste referensen till r\xc3\xb6rst\xc3\xa4mmor (st\xc3\xa4mmor i vilka tonen bildas genom att en metalltunga f\xc3\xb6rs\xc3\xa4tts i vibration av lufttillf\xc3\xb6rseln) \xc3\xa5terfinns i de Zwolles traktat om orglar och andra instrument som skrevs n\xc3\xa5got tidigare (mellan 1436 och 1454)._NEWLINE_I Nederl\xc3\xa4nderna gick man flera steg l\xc3\xa4ngre. Dels beh\xc3\xb6ll man verkprincipen (flera manualer), dels b\xc3\xb6rjade man experimentera mer med pipornas form. Dimensionerna, mensuren, \xc3\xa4r avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r dess klang. L\xc3\xa4ngdmensuren best\xc3\xa4mmer tonh\xc3\xb6jden medan till exempel viddmensur och, hos labialpipor (l\xc3\xa4ppipor), uppsk\xc3\xa4rning p\xc3\xa5verkar klangf\xc3\xa4rgen. Detta gav upphov till mycket variationsrika orglar, och den nederl\xc3\xa4ndska orgeln blev prototyp f\xc3\xb6r orgelutvecklingen i stora delar av Europa.\n_START_SECTION_\nBarocken\n_START_PARAGRAPH_\nUnder barocken m\xc3\xa4rks en fortsatt, l\xc3\xa5ngt driven konstn\xc3\xa4rlig utveckling av orgelmusiken fram till h\xc3\xb6jdpunkten J.S. Bach som var verksam som organist, kapellm\xc3\xa4stare och tons\xc3\xa4ttare i Tyskland under f\xc3\xb6rsta halvan av 1700-talet . Orgelfasaden f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades ocks\xc3\xa5 och blev mer och mer utvecklad arkitektoniskt. Fr\xc3\xa5n denna tid kan man se orgelfasader med konstn\xc3\xa4rligt utformade pipf\xc3\xa4lt, tureller, sniderier, trumpetspelande \xc3\xa4nglar och mycket annat. Det v\xc3\xa4xte ocks\xc3\xa5 fram olika nationella l\xc3\xb6sningar p\xc3\xa5 diverse utmaningar kring till exempel klangf\xc3\xa4rg och balans.\n_START_SECTION_\nRomantiken\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet utvecklades, s\xc3\xa4rskilt av den franske orgelbyggaren Aristide Cavaill\xc3\xa9-Coll, en typ av orgel som till skillnad fr\xc3\xa5n barockens instrument har en homogen och orkesterliknande klang. Viktigt var ocks\xc3\xa5 inf\xc3\xb6randet av olika tekniska hj\xc3\xa4lpmedel f\xc3\xb6r att snabbt kunna v\xc3\xa4xla klang och ljudstyrka. Exempelvis kan olika grupper av st\xc3\xa4mmor h\xc3\xb6rande till samma manual kopplas in och ur gemensamt med separata registerandrag genom att de placeras p\xc3\xa5 skilda luftl\xc3\xa5dor eller med hj\xc3\xa4lp av elektrisk traktur. De romantiska orglarna har oftast ocks\xc3\xa5 en rikare upps\xc3\xa4ttning koppel \xc3\xa4n andra orgeltyper. Ofta \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 mer \xc3\xa4n ett av verken placerat bakom sv\xc3\xa4llare._NEWLINE_Denna typ av instrument gav upphov till den s\xc3\xa5 kallade symfoniska orgelmusiken med tons\xc3\xa4ttare som C\xc3\xa9sar Franck och Charles-Marie Widor. I Sverige utvecklades en egen typ av romantiska orglar fr\xc3\xa4mst av Per Larsson \xc3\x85kerman. Typen k\xc3\xa4nnetecknades bl.a. av frist\xc3\xa5ende spelbord, crescendosv\xc3\xa4llare f\xc3\xb6r manual II, \xc3\xb6verbl\xc3\xa5sande fl\xc3\xb6jter, tr\xc3\xa5nga str\xc3\xa5kst\xc3\xa4mmor, cornetter (ett flerkorigt register) och r\xc3\xb6rverk. Stildragen har franska drag och vittnar om de orgelstudier \xc3\x85kerman  hade bedrivit p\xc3\xa5 kontinenten. Tons\xc3\xa4ttaren och organisten Otto Olsson i Gustaf Vasa kyrka i Stockholm, fortsatte skriva orgelmusik i den romantiska stilen l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1950-talet.\n_START_SECTION_\nOrgelr\xc3\xb6relsen\n_START_PARAGRAPH_\nMed b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1930-talet uppstod en ganska stark opposition mot den symfoniska orgeln, den s\xc3\xa5 kallade orgelr\xc3\xb6relsen, och m\xc3\xa5nga \xc3\xa4ldre instrument revs. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte man \xc3\xa5terskapa instrument i barockens stil enligt principer som: helmekanisk traktur, tydlig verkuppbyggnad, stor kontrastverkan mellan de olika manualerna och minsta m\xc3\xb6jliga antal tekniska hj\xc3\xa4lpmedel. \xc3\x84ven stora orglar byggdes helt utan sv\xc3\xa4llare och fria kombinationer och med f\xc3\xa5 koppel. Ist\xc3\xa4llet skulle antalet manualer och st\xc3\xa4mmor vara tillr\xc3\xa4ckligt f\xc3\xb6r att \xc3\xa5stadkomma variation. Man experimenterade ocks\xc3\xa5 med material och mekaniska l\xc3\xb6sningar.\n_START_SECTION_\nOlika str\xc3\xb6mningar efter orgelr\xc3\xb6relsen\n_START_PARAGRAPH_\nVissa orgelr\xc3\xb6relseinstrument kom att byggas om f\xc3\xb6r att passa \xc3\xa4ven den romantiska repertoaren, exempelvis genom bevarande av sv\xc3\xa4llverk och installation av elektriska registersystem och koppel._NEWLINE_Under de tre sista decennierna under 1900-talet byggdes \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga nya orglar i Sverige som i sig inrymde stildrag fr\xc3\xa5n olika epoker. Dessa instrument kallades universalorglar och svarade mot ett \xc3\xb6nskem\xc3\xa5l fr\xc3\xa5n organisterna om att p\xc3\xa5 samma orgel kunna framf\xc3\xb6ra musik fr\xc3\xa5n olika tider p\xc3\xa5 ett stiltroget s\xc3\xa4tt. Man upplevde att man under orgelr\xc3\xb6relseepoken alltf\xc3\xb6r ensidigt bundit sig vid barocken som ideal och \xc3\xb6nskade frig\xc3\xb6ra sig fr\xc3\xa5n detta. P\xc3\xa5 senare tid har orgelbyggandet p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll i f\xc3\xb6rsta hand blivit historiskt inriktat, dels p\xc3\xa5 nybyggen av instrument i \xc3\xa4ldre stilar (ofta rena kopior av instrument som egentligen var byggda f\xc3\xb6r andra akustiska och musikaliska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar), dels p\xc3\xa5 att \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla de romantiska och klassiska instrument som byggdes om eller ersattes under orgelr\xc3\xb6relsens tid.\n_START_SECTION_\nEffektregister\n_START_PARAGRAPH_\nI n\xc3\xa5gra orglar finns mekaniska biregister med speciella effekter, till exempel trumvirvel eller pukor (ofta byggt som tv\xc3\xa5 eller tre stora pipor st\xc3\xa4mda i sv\xc3\xa4vning), cymbelstj\xc3\xa4rna och f\xc3\xa5gels\xc3\xa5ng.'