b'\n_START_ARTICLE_\nJohanniterorden i Stockholm\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDen 25 november 1334 sk\xc3\xa4nkte Magnus Eriksson en fastighet till Johanniterklostret i Eskilstuna. Fastigheten, som var bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 Helgeandsholmen  v\xc3\xa4ster om Helgeandshuset, beskrivs som best\xc3\xa5ende av b\xc3\xa5de sten- och tr\xc3\xa4hus samt tillh\xc3\xb6rande tomt.  Omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 Helgeandsholmen kallades Munkag\xc3\xa5rden, som var bland annat ett g\xc3\xa4sthus f\xc3\xb6r resande. _NEWLINE_Johanniterorden var en av Sveriges rikaste jord- och fastighets\xc3\xa4gare. F\xc3\xb6rutom fastigheten p\xc3\xa5 Helgeandsholmen \xc3\xa4gde Eskilstunaklostret \xc3\xa4ven tomter p\xc3\xa5 bland annat Norrmalm och S\xc3\xb6dermalm samt ett hus i S:t Nikolai f\xc3\xb6rsamling och i S:t Johannes f\xc3\xb6rsamling. Utanf\xc3\xb6r Stockholm \xc3\xa4gde klostret omfattande jordegendomar i bygden kring Eskilstuna och fastigheter i st\xc3\xa4der runt M\xc3\xa4laren._NEWLINE_Munkag\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Helgeandsholmen var f\xc3\xb6r staden av strategisk betydelse, just h\xc3\xa4r ville man ut\xc3\xb6ka bef\xc3\xa4stningsanl\xc3\xa4ggningen. Efter m\xc3\xa5ng\xc3\xa5riga f\xc3\xb6rhandlingar kom staden och orden \xc3\xb6verens 1490. Den tomt som erbj\xc3\xb6ds som kompensation l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa4stra Stadsholmen ungef\xc3\xa4r i dagens kvarteret Cerberus  (vid Kornhamnstorg). Stadens erbjudande accepterades inte, enligt historikern Henrik Ahnlund ans\xc3\xa5g Eskilstunabr\xc3\xb6derna antagligen att tomten l\xc3\xa5g illa till f\xc3\xb6r ett g\xc3\xa4sthus._NEWLINE_Genom medverkan av Sten Sture den \xc3\xa4ldre \xc3\xa5r 1490 fick Klostret i Eskilstuna byta till sig en annan, b\xc3\xa4ttre bel\xc3\xa4gen tomt. Den l\xc3\xa5g i n\xc3\xa4ra anslutning till Kogghamn i dagens kvarteret Glaucus. N\xc3\xa4rheten till Kogghamnen, som var d\xc3\xa5tidens utrikeshamn, var mycket l\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r br\xc3\xb6dernas verksamhet. \xc3\x85r 1499 anger t\xc3\xa4nkeboken Johanniterorden som \xc3\xa4gare av den nya tomten. Efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r b\xc3\xb6rjade man uppf\xc3\xb6ra Johanniternas nya klosterkyrka. Den 14 augusti 1514 invigdes klosterkyrkan S:t Johanneskyrkan av biskop Otto Svinhufvud fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. _NEWLINE_\xc3\x85r 1516 sl\xc3\xb6ts ett \xc3\xb6msesidigt avtal med staden att respektera 1490 \xc3\xa5rs \xc3\xb6verenskommelse. Vid denna sammankomst var b\xc3\xa5de priorn i Eskilstuna Hans Kantui (eller Cantui) och provisorn i Stockholm Larens Erici n\xc3\xa4rvarande.  Redan 11 \xc3\xa5r senare \xc3\xb6vertogs kyrkan och tomten av staten i samband med Gustav Vasas reduktion. Samtidigt upph\xc3\xb6rde Johanniterbr\xc3\xb6dernas verksamhet b\xc3\xa5de i Stockholm och Eskilstuna. Johannesordens kyrka i Stockholm revs omkring 1532-33, teglet \xc3\xa5teranv\xc3\xa4ndes i f\xc3\xa4stningsbyggen.'