b'\n_START_ARTICLE_\nLes mamelles de Tir\xc3\xa9sias\n_START_PARAGRAPH_\nLes mamelles de Tir\xc3\xa9sias (Br\xc3\xb6sten p\xc3\xa5 Tir\xc3\xa9sias) \xc3\xa4r en opera (Op\xc3\xa9ra bouffe) i en prolog och tv\xc3\xa5 akter av Francis Poulenc efter Guillaume Apollinaires sk\xc3\xa5despel med samma namn.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nApollinaires surrealistiska pj\xc3\xa4s fr\xc3\xa5n 1903 inspirerade Poulenc till en spirituell och charmfull opera. Poulencs egen homosexualitet var knappast irrelevant f\xc3\xb6r valet av detta stycke, som handlar om ett gift par som byter k\xc3\xb6n med varandra. Han skapade prototypen f\xc3\xb6r den surrealistiska operan, som f\xc3\xa5r v\xc3\xa4rlden att framst\xc3\xa5 i ett l\xc3\xb6jets skimmer genom att spinna vidare p\xc3\xa5 dess absurditeter och dra ut dessa in absurdum. Poulenc gav operan mottot "Fran\xc3\xa7ais, faites des enfants!" (Fransm\xc3\xa4n, g\xc3\xb6r barn!) och ironiserade sj\xc3\xa4lv \xc3\xb6ver att premi\xc3\xa4ren m\xc3\xa5ste uppskjutas tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att de b\xc3\xa5da s\xc3\xa5ngerskorna, som hade ombetts att sjunga Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se, blev gravida._NEWLINE_Operan uruppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 Op\xc3\xa9ra-Comique i Paris 3 juni 1947 under musikalisk ledning av Albert Wolff. Vid uruppf\xc3\xb6randet f\xc3\xb6rebr\xc3\xa5dde man dock Poulenc f\xc3\xb6r att han tonsatt ett s\xc3\xa5 komiskt stycke under den sv\xc3\xa5ra efterkrigstiden. Musiken \xc3\xa4r spirituell och h\xc3\xa4mtar n\xc3\xa4ring ut stilparodier: polka, vals, arietta eller k\xc3\xb6r m\xc3\xb6ts h\xc3\xa4r till synes slumpm\xc3\xa4ssigt, och handlingsf\xc3\xb6rloppet betonas genom punktinsatser av buller. Efter hand som verket l\xc3\xa4mnade tillkomsttiden bakom sig, vann det allm\xc3\xa4nt erk\xc3\xa4nnande._NEWLINE_Svensk premi\xc3\xa4r p\xc3\xa5 Ystadsoperan 17 juli 1978\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nZanzibar, en fantasistad mellan Nice och Monte Carlo, obest\xc3\xa4md tid._NEWLINE__NEWLINE_Teaterdirekt\xc3\xb6ren f\xc3\xb6rklarar att scenkonstens syfte \xc3\xa4r att h\xc3\xb6ja moralen: Efter kriget m\xc3\xa5ste Frankrikes m\xc3\xa4n och kvinnor nu skaffa barn._NEWLINE_Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se gr\xc3\xa4lar p\xc3\xa5 sin man f\xc3\xb6r att det alltid \xc3\xa4r hon som skall sk\xc3\xb6ta hus och hem och f\xc3\xb6da det ena barnet efter det andra. Hon vill mycket hellre \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t n\xc3\xa5got viktigt, till exempel att vara general eller politiker. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r byter de roller, vilket symboliseras av att hon kn\xc3\xa4pper upp blusen och l\xc3\xa5ter br\xc3\xb6sten flyga ut som tv\xc3\xa5 ballonger. Samtidigt f\xc3\xa5r hon sk\xc3\xa4gg och mannen kl\xc3\xa4r ut sig i kvinnokl\xc3\xa4der. Han tror sig vara \xc3\xb6vergiven av Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se (nu Tir\xc3\xa9sias) och uppvaktas snart av en polis. Medan kvinnorna tillsammans med "General Tir\xc3\xa9sias" drar ut i kampen f\xc3\xb6r frig\xc3\xb6relsen under stridsropet "Bara ett barn", proklamerar maken "ungkarlsfortplantning". Han lyckas komma p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt att producera 40 000 barn vars \xc3\xb6verproduktion driver staden i ekonomisk ruin. Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se inser sin d\xc3\xa5rskap och makarna beslutar \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till sina gamla vanliga k\xc3\xb6nsroller.'