b'\n_START_ARTICLE_\nClas Theodor Odhner\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nClas Theodor Odhners farfar Jonas Odhner var prost och kyrkoherde i Lyrestads socken och farmodern en dotterdotterdotter till Tomas Polus. Fadern Claes Odhner var prost och kyrkoherde i Medelplana socken. Modern Anna Carolina Ericson var syster till Nils Ericson och John Ericsson._NEWLINE_Odhner blev 1851 student vid Uppsala universitet, d\xc3\xa4r han 1859 avlade filosofie kandidatexamen samt disputerade 1860 med Bidrag till svenska st\xc3\xa4dernas och borgarst\xc3\xa5ndets historia f\xc3\xb6re 1633, promoverad till filosofie magister som primus. Avhandlingen bel\xc3\xb6nades med Geijerska priset._NEWLINE_1860 blev Odhner \xc3\xa4ven docent i allm\xc3\xa4n historia vid Uppsala universitet, 1865 adjunkt vid Lunds universitet och eftertr\xc3\xa4dde 1871 Niklas Tengberg som professor i historia. \xc3\x85ren 1887\xe2\x80\x931901 var han riksarkivarie. _NEWLINE_Under hans chefstid fullbordades 1890 den av f\xc3\xb6retr\xc3\xa4daren Carl Gustaf Malmstr\xc3\xb6m i juli 1887 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade nya riksarkivbyggnaden (se Gamla riksarkivet), som sedan kom att anv\xc3\xa4ndas till 1968 d\xc3\xa5 arkivet flyttades till Marieberg p\xc3\xa5 Kungsholmen. Odhner ledde 1891 flyttningen av arkivalierna fr\xc3\xa5n den gamla till den nya byggnaden samt uppgjorde planen f\xc3\xb6r deras uppst\xc3\xa4llning d\xc3\xa4r. Det var \xc3\xa4ven Odhner som fick g\xc3\xb6ra b\xc3\xb6rjan till en organisation av landsarkiv med Landsarkivet i Vadstena som det f\xc3\xb6rsta 1899._NEWLINE_Odhner togs i anspr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r olika utredningsuppdrag; 1867\xe2\x80\x931868 \xc3\xa5rs kommitt\xc3\xa9 f\xc3\xb6r granskning av l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker i historia och geografi (sekreterare), kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r den praktiska l\xc3\xa4rarbildningens ordnande (1873 ordf\xc3\xb6rande), kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r revision av 1859 \xc3\xa5rs l\xc3\xa4roverksstadga (1874), kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r ordnandet av examens- och studiev\xc3\xa4sendet inom filosofiska fakulteten (1888\xe2\x80\x931889), kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r granskning av inskriptionerna p\xc3\xa5 arm\xc3\xa9ns fanor och standar (1892\xe2\x80\x931893) samt kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r almanackans reformering. 1870-1876 (ordf\xc3\xb6randen). Han var 1886 censor vid mogenhetsexamina, och var i \xc3\xa5tskilliga \xc3\xa5r ledamot av direktionerna f\xc3\xb6r Stockholms stads undervisningsverk (sedan 1892) och f\xc3\xb6r H\xc3\xb6gre l\xc3\xa4rarinneseminariet (sedan 1895) samt i styrelsen f\xc3\xb6r Stockholms h\xc3\xb6gskola. _NEWLINE_Odhner deltog \xc3\xa4ven i det politiska livet. Sedan studenttiden var han en anh\xc3\xa4ngare av skandinavism, och \xc3\xa4ven s\xc3\xa5dan han blivit professor engagerade han sig i studenternas aktiviteter som ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Akademiska F\xc3\xb6reningen (1872\xe2\x80\x9382). Under \xc3\xa5ren 1893\xe2\x80\x931897 ledamot av riksdagens Andra kammare f\xc3\xb6r Stockholms stad d\xc3\xa4r han intog f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis frihandelsv\xc3\xa4nliga och politiskt moderata \xc3\xa5sikter. _NEWLINE_Odhner  invaldes 1862 till ledamot av Kungl. Samfundet f\xc3\xb6r utgivandet av handskrifter r\xc3\xb6rande Skandinaviens historia, samt var \xc3\xa4ven ledamot av Vitterhetsakademien (1872), Vetenskaps- och vitterhetssamh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg (1879, hedersledamot 1890), Vetenskaps-Societeten i Uppsala (1882), Svenska Akademien (1885) och Vetenskapsakademien (1888). 1882 tilldelade Svenska Akademien honom Karl Johanspriset, och 1900 blev han juris hedersdoktor vid Lunds universitet.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5 av 1800-talets svenska fackhistoriker best\xc3\xa4mde som Odhner s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga svenska generationers historiesyn genom sina l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker i historia f\xc3\xb6r den svenska folkskolan och realskolan. De utkom i m\xc3\xa5nga upplagor, och n\xc3\xa5gra \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1950-talet._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta utg\xc3\xa5van i hans l\xc3\xa4roboksserie var L\xc3\xa4robok i Sveriges, Norges och Danmarks historia f\xc3\xb6r skolans h\xc3\xb6gre klasser (1869). En mer kortfattad version av denna utgavs som L\xc3\xa4robok i f\xc3\xa4derneslandets historia samt grunddragen af Norges och Danmarks historia f\xc3\xb6r skolans l\xc3\xa4gre klasser (1870), och den sista i serien var L\xc3\xa4robok i f\xc3\xa4derneslandets historia (1872), avsedd f\xc3\xb6r folkskolan. M\xc3\xa5nga av Odhners formuleringar i dessa l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker har blivit mycket k\xc3\xa4nda bevingade ord.'