b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xb6pning 4 \xc3\x97 400 meter\n_START_PARAGRAPH_\n4 \xc3\x97 400 meter l\xc3\xb6pning \xc3\xa4r en friidrottsgren som springs b\xc3\xa5de vid de Olympiska sommarspelen och vid v\xc3\xa4rldsm\xc3\xa4sterskap. Den l\xc3\xa5nga stafetten \xc3\xa4r traditionellt den gren som avslutar ett friidrottsm\xc3\xa4sterskap. _NEWLINE_Totalt springer l\xc3\xb6parna 500 meter p\xc3\xa5 individuella banor, d.v.s. hela f\xc3\xb6rsta str\xc3\xa4ckan och hundra meter av andra str\xc3\xa4ckan innan l\xc3\xb6parna g\xc3\xa5r \xc3\xb6ver till gemensamma banor. Vid v\xc3\xa4xlingarna har lagen 20 meter p\xc3\xa5 sig att v\xc3\xa4xla \xc3\xb6ver pinnen till n\xc3\xa4sta l\xc3\xb6pare. Det \xc3\xa4r inte lika vanligt med \xc3\xb6verv\xc3\xa4xlingar i den l\xc3\xa5nga stafetten som det \xc3\xa4r i den korta p\xc3\xa5 4 x 100 meter. D\xc3\xa4remot kan det bli tr\xc3\xa5ngt vid v\xc3\xa4xlingarna n\xc3\xa4r flera lag kommer in samtidigt. _NEWLINE_P\xc3\xa5 herrsidan har USA, precis som p\xc3\xa5 400 meter sl\xc3\xa4tt och p\xc3\xa5 400 meter h\xc3\xa4ck, varit den helt dominerande nationen. De elva snabbaste tiderna p\xc3\xa5 4 x 400 meter har l\xc3\xb6pts av amerikanska lag. Det nuvarande v\xc3\xa4rldsrekordet lyder p\xc3\xa5 2.54,29 och noterades av ett lag som bestod av Andrew Valmon, Quincy Watts, Harry Reynolds och Michael Johnson. Amerikanska lag har abonnerat p\xc3\xa5 OS- och VM-titlarna i modern tid. Den enda g\xc3\xa5ngen de f\xc3\xa5tt se sig besegrade, utan att de sj\xc3\xa4lva tappat stafettpinnen eller dylikt, var i VM 1991 n\xc3\xa4r den brittiske h\xc3\xa4ckl\xc3\xb6paren Kriss Akabusi k\xc3\xa4mpade ned Antonio Pettigrew p\xc3\xa5 upploppet och f\xc3\xb6rde Storbritannien till segern._NEWLINE_I EM-sammanhang dominerade l\xc3\xa4nge V\xc3\xa4sttyskland, bland annat vann landet medalj i 11 raka EM-finaler (1954-1990). Den tyska dominansen har sedan f\xc3\xb6rbytts i en brittisk dominans; Storbritannien vann mellan \xc3\xa5ren 1986 och 2002 fem EM-guld i f\xc3\xb6ljd (och var n\xc3\xa4ra ett sj\xc3\xa4tte men fick till slut n\xc3\xb6ja sig med silvret i G\xc3\xb6teborg 2006). \xc3\x96vriga framst\xc3\xa5ende europeiska stafettlag har varit Sverige (fram till 1950-talet), Frankrike (bland annat fyra EM-guld) och Polen (bronsmedalj\xc3\xb6r vid senaste VM)._NEWLINE_P\xc3\xa5 damsidan var l\xc3\xa4nge \xc3\x96sttyskland den nation som dominerade i den l\xc3\xa5nga stafetten. Vid en t\xc3\xa4vling i Erfurt 1984 sprang ett \xc3\xb6sttyskt lag p\xc3\xa5 tiden 3.15,92 - en f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring av det d\xc3\xa5varande rekordet med tre sekunder. Laget bestod av Gesine Walther, Sabine Busch, Dagmar Neubauer och Marita Koch. Rekordet stod sig till Olympiska sommarspelen 1988 d\xc3\xa4r b\xc3\xa5de segrarna Sovjetunionen och tv\xc3\xa5an USA underskred det \xc3\xb6sttyska rekordet. Det nya v\xc3\xa4rldsrekordet \xc3\xa4r 3.15,17 och laget bestod av Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina och Olga Bryzgina.'