b'\n_START_ARTICLE_\nHedvig Charlotta Nordenflycht\n_START_PARAGRAPH_\nHedvig Charlotta Nordenflycht, f\xc3\xb6dd 28 november 1718 i Stockholm, d\xc3\xb6d 29 juni 1763 i Skoklosters f\xc3\xb6rsamling, var en svensk f\xc3\xb6rfattare. Hon var dotter till kamreraren i Kammarkollegium Anders Andersson Nordbohm (adlad under namnet Nordenflycht) och Christina Rosin. Hon anses ibland ha varit Sveriges f\xc3\xb6rsta feminist och betraktas som en av 1700-talets fr\xc3\xa4msta svenska poeter. Hon \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 unik i det att hon var en av de f\xc3\xb6rsta svenska kvinnorna som kunde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig sj\xc3\xa4lv p\xc3\xa5 sitt skrivande.\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt och gifterm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nNordenflycht v\xc3\xa4xte upp i Stockholm, men flyttade 1731 till familjens bruksegendom Viby i Harbo socken i Uppsala l\xc3\xa4n. Efter ett l\xc3\xb6fte p\xc3\xa5 faderns d\xc3\xb6dsb\xc3\xa4dd 1734 f\xc3\xb6rlovade hon sig med sin l\xc3\xa4rare Johan Tideman, som dock avled 1737 innan gifterm\xc3\xa5let blev av. Nordenflycht tog starkt intryck av Tidemans skarpa intellekt, men han var anh\xc3\xa4ngare till den upplysningstida rationalism och skepticism som Nordenflycht senare skulle ta avst\xc3\xa5nd ifr\xc3\xa5n. _NEWLINE_N\xc3\xa5got \xc3\xa5r efter Tidemans d\xc3\xb6d m\xc3\xb6tte hon pr\xc3\xa4sten Jacob Fabricius och gifte sig med honom 1741. Deras \xc3\xa4ktenskap skulle visa sig bli kort men ocks\xc3\xa5 lyckligt. Maken insjuknade och avled endast nio m\xc3\xa5nader efter parets gifterm\xc3\xa5l. Som en f\xc3\xb6ljd av detta flyttade Nordenflycht fr\xc3\xa5n Karlskrona, dit paret flyttat d\xc3\xa5 Fabricius f\xc3\xa5tt arbete som amiralitetspredikant, och till ett litet torp p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6. Hennes tillvaro pr\xc3\xa4glades av sorg och har beskrivit sin boning med orden "Hela rummet med sorgliga m\xc3\xa5lningar bekl\xc3\xa4tt, vittnade om min saknad, och en cymbal med n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5glar voro h\xc3\xa4r de endaste gl\xc3\xa4djetecknen...".\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattarskapet\n_START_PARAGRAPH_\nNordenflycht vann ber\xc3\xb6mmelse med diktsamlingen Den s\xc3\xb6rgande turtur-dufwan (1743) som f\xc3\xb6rfattades under sorgearbetet efter hennes makes d\xc3\xb6d. 1744\xe2\x80\x931750 gav hon ut fyra volymer som hon kallade Qwinligit Tankespel. Hon f\xc3\xb6ljde p\xc3\xa5 ett engagerat s\xc3\xa4tt sin samtids debatter och m\xc3\xa5nga av hennes verk har karakt\xc3\xa4ren av debattinl\xc3\xa4gg i politiska, filosofiska och religi\xc3\xb6sa fr\xc3\xa5gor, samt i fr\xc3\xa5gor om kvinnans fri- och r\xc3\xa4ttigheter. F\xc3\xb6rutom poesi skrev Nordenflycht \xc3\xa4ven rokokovisor (Dorillas kv\xc3\xa4de). Av hennes verk kan s\xc3\xa4rskilt Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar (1761) framh\xc3\xa5llas, i vilken Nordenflycht efter ett l\xc3\xa5ngt och indignerat f\xc3\xb6rord f\xc3\xb6rsvarar det kvinnliga k\xc3\xb6net i vilket Rousseau klandrar kvinnan f\xc3\xb6r teaterns fall, samt Fruentimbers Plikt at up\xc3\xb6fwa deras Wett, 1741, d\xc3\xa4r hon angriper kvinnof\xc3\xb6rtrycket och h\xc3\xa4vdar kvinnans r\xc3\xa4tt till boklig bildning._NEWLINE_Nordenflychts mest l\xc3\xa4sta dikt, \xc3\x96fver en Hyacint, 1762 \xc3\xa4r en k\xc3\xa4rleksf\xc3\xb6rklaring till en yngre man vid namn Johan Fischerstr\xc3\xb6m, fysiokrat och ekonom, som kom att bli hennes sista k\xc3\xa4rlek. De senare dikterna handlar om triangeldramat mellan dessa tv\xc3\xa5 och grevinnan Cath\xc3\xa9rine Charlotte De la Gardie som utspelade sig vintern 1762\xe2\x80\x9363. Om slutet p\xc3\xa5 hennes liv st\xc3\xa5r "... \xc3\x96fvergifven af denne, hvars genk\xc3\xa4rlek hon trodde sig \xc3\xa4ga, kastade hon sig i den f\xc3\xb6rbi hennes boning flytande b\xc3\xa4cken. Hon upptogs v\xc3\xa4l med lifvet men afled tre dagar d\xc3\xa4refter d. 28 juni 1763", 44 \xc3\xa5r gammal.\n_START_SECTION_\nNordenflycht som kvinnlig f\xc3\xb6rfattare\n_START_PARAGRAPH_\nNordenflycht var en kvinnlig f\xc3\xb6rfattare som skrev f\xc3\xb6r kvinnor. Detta var ovanligt p\xc3\xa5 1700-talet, \xc3\xa4ven i Sverige. Nordenflycht \xc3\xb6verskred alla satta gr\xc3\xa4nser f\xc3\xb6r det kvinnliga k\xc3\xb6net under sin tid och axlade en \xe2\x80\x98manlig\xe2\x80\x99 roll bara genom att vara en f\xc3\xb6rfattare som syntes i offentligheten. Kvinnans st\xc3\xa4llning under 1700-talet kunde se olika ut berodde p\xc3\xa5 klass, civilst\xc3\xa5nd, och \xc3\xa5lder. I och med att Nordenflycht var \xc3\xb6verklass, fick hon mer m\xc3\xb6jligheter till utbildning och hade pengar att r\xc3\xb6ra sig med. Kvinnliga f\xc3\xb6rfattare m\xc3\xa5ste under denna tid hoppas p\xc3\xa5 att en man i deras n\xc3\xa4rhet skulle f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja deras skrivande och f\xc3\xb6rfattarskap, l\xc3\xa5ta henne skriva. Nordenflycht var \xc3\xa4ven \xc3\xa4nka och hade d\xc3\xa4rmed r\xc3\xa4tt att r\xc3\xa5 om sin egen ekonomi. Hon hade allts\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar att komma ut med sina texter, att \xc3\xb6verhuvudtaget att leva p\xc3\xa5 egna villkor, \xc3\xa4n m\xc3\xa5nga andra kvinnor._NEWLINE_Kvinnliga f\xc3\xb6rfattare fanns, men dessa kvinnor skrev mest tillf\xc3\xa4llesdikter och n\xc3\xa5dde s\xc3\xa4llan offentligheten. Nordenflycht skrev visserligen tillf\xc3\xa4llesdikter s\xc3\xa5som \xc3\xa4ven andra kvinnor. \xc3\x96ver h\xc3\xa4lften av hennes texter var i sj\xc3\xa4lva verket tillf\xc3\xa4llesdikter. Detta berodde p\xc3\xa5 att under denna tid var tillf\xc3\xa4llesdikter sedda som \xe2\x80\x98s\xc3\xa4mre\xe2\x80\x99 litteratur, och var d\xc3\xa4rmed en s\xc3\xa5dan slags litteratur som kvinnor \xe2\x80\x98till\xc3\xa4ts\xe2\x80\x99 skriva offentligt. Nordenflycht var unik i det avseendet, att hon som kvinna f\xc3\xb6rutom tillf\xc3\xa4llesdikter dessutom lyckades komma ut med sin \xc3\xb6vertygelse om kvinnans intellektuella kapacitet och budskapet att kvinnan f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nar r\xc3\xa4ttigheter genom sitt f\xc3\xb6rfattarskap. Nordenflycht var den enda svenska kvinnliga f\xc3\xb6rfattaren under denna tidsperiod som f\xc3\xb6rutom tillf\xc3\xa4llesdikter \xc3\xa4ven skrev, eller i sj\xc3\xa4lva verket den enda kvinnliga f\xc3\xb6rfattaren som publicerade, texter i de \xe2\x80\x98h\xc3\xb6glitter\xc3\xa4ra\xe2\x80\x99 genrerna (verspeik, dramatik och k\xc3\xa4rleksdikter). F\xc3\xb6rutom detta, var Nordenflycht d\xc3\xa4rtill den flitigaste skribenten n\xc3\xa4r den g\xc3\xa4llde kvinnofr\xc3\xa5gan. Nordenflycht stack inte under stol med sitt hopp om att kunna anv\xc3\xa4nda sin skaldeg\xc3\xa5va till n\xc3\xa5got mer, och enligt henne h\xc3\xb6gre och v\xc3\xa4rdefullare, \xc3\xa4n tillf\xc3\xa4llesdikter. Nordenflycht p\xc3\xa5stod sig vara unik som f\xc3\xb6rfattare som den enda kvinnan som \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t \xe2\x80\x98vitterlek\xe2\x80\x99 (litter\xc3\xa4r verksamhet). Det r\xc3\xa5dde en allm\xc3\xa4n uppfattning att tillf\xc3\xa4llesdikter inte var \xe2\x80\x98litteratur\xe2\x80\x99, och hon delade denna uppfattning. I detta avseende hade hon allts\xc3\xa5 r\xc3\xa4tt i sitt uttalande. Nordenflycht var d\xc3\xa4remot inte emot att dela sin scen med andra kvinnor, och lyfte vid flera tillf\xc3\xa4llen upp andra skapande och l\xc3\xa4rda kvinnor i sina skrifter. Samlingen som gick under Qwinligt tankespel skrev hon de f\xc3\xb6rsta delarna under pseudonymen \xe2\x80\x9cEn herdinna i Norden\xe2\x80\x9d, men de senare under eget namn. Dessa texter dedikerades alltid till kvinnor._NEWLINE_Nordenflycht f\xc3\xb6ddes i f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringens tid f\xc3\xb6r kvinnor. Upplysningstiden hade b\xc3\xb6rjat, och i och med detta hade \xc3\xa5tminstone de h\xc3\xb6gre klassernas v\xc3\xa4rldsbild b\xc3\xb6rjat f\xc3\xa5 en annan form, och tankes\xc3\xa4tt och uppfattningar hade b\xc3\xb6rjat f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras. Nordenflycht hade fler f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar \xc3\xa4n de flesta andra kvinnor d\xc3\xa5 det kom till utbildning, d\xc3\xa5 hon kom fr\xc3\xa5n en v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgad familj d\xc3\xa4r hon till\xc3\xa4ts l\xc3\xa4ra sig att skriva och fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k. Som kvinna st\xc3\xa4ngdes hon \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ut fr\xc3\xa5n formell utbildning och d\xc3\xa4rmed, all form av vetenskap. Eftersom hon blev utest\xc3\xa4ngd att f\xc3\xa5 de svar hon kr\xc3\xa4vde genom vetenskapen, blev hon tvungen att leta efter svaren p\xc3\xa5 annat h\xc3\xa5ll. Nordenflychts kunskapss\xc3\xb6kande \xc3\xa4gde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r rum i den sn\xc3\xa4va kvinnliga sf\xc3\xa4ren, som till stor del innefattade det religi\xc3\xb6sa. M\xc3\xa5nga av Nordenflychts tidiga dikter har religi\xc3\xb6s pr\xc3\xa4gel och religi\xc3\xb6sa symboler, eftersom det var d\xc3\xa4r hon till\xc3\xa4ts vara och unders\xc3\xb6ka. Hon valde dock att skriva om kvinnor \xc3\xa4ven i dessa dikter, genom att lyfta fram det kvinnliga perspektivet och ge kvinnorna den huvudsakliga r\xc3\xb6sten, om s\xc3\xa5 i ett religi\xc3\xb6st sammanhang frigjort fr\xc3\xa5n den verklighet Nordenflycht sj\xc3\xa4lv levde i._NEWLINE_Dock utvidgades Nordenflychts \xc3\xa4mnen snabbt till andra \xc3\xa4mnen. Nordenflycht var en utpr\xc3\xa4glad filosof till sinnet, och st\xc3\xa4llde fr\xc3\xa5gor som platsade i den upplysningstid hon levde i. Hon k\xc3\xa4nde en stor bitterhet \xc3\xb6ver sin situation som kvinna, \xc3\xb6ver de tr\xc3\xa5nga rum hon blivit inst\xc3\xa4ngd i n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde att uppt\xc3\xa4cka och \xc3\xa4mna att svara p\xc3\xa5 de stora, filosofiska fr\xc3\xa5gorna som st\xc3\xa4lldes av m\xc3\xa4n hon l\xc3\xa4ste texter av och beundrade. Hon k\xc3\xa4nde helt enkelt ett stort behov och ett brinnande intresse att delta i diskussionen som p\xc3\xa5gick runt henne.\n_START_SECTION_\nKvinnosynen\n_START_PARAGRAPH_\nNordenflycht skrev dikter i sin ungdom om kvinnans plikt att odla sitt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd. Hennes f\xc3\xb6rsta klart kvinnopolitiska dikt hette \xe2\x80\x9cFruentimbrens plikt att ut\xc3\xb6va deras wett\xe2\x80\x9d och skrevs \xc3\xa5r 1741- I denna dikt h\xc3\xa4vdade Nordenflycht att det \xc3\xa4r kvinnans plikt att vidareutveckla sitt vett, f\xc3\xb6r att kunskap \xc3\xa4r den enda r\xc3\xa4tta v\xc3\xa4gen till emancipation. Bildning var det allra viktigaste kvinnor kunde skaffa sig. Nordenflycht ans\xc3\xa5g att kvinnan hade r\xc3\xa4tt  till kunskap, men skriver ingenstans att denna kunskap borde inskr\xc3\xa4nkas till hush\xc3\xa5lliga sf\xc3\xa4ren, som var den allm\xc3\xa4nna uppfattningen. Det fanns ist\xc3\xa4llet hos Nordenflycht ett tydligt missn\xc3\xb6je med den inskr\xc3\xa4nkthet och begr\xc3\xa4nsning som var f\xc3\xb6ljden av bristande utbildning f\xc3\xb6r kvinnor. Hon gav flera sk\xc3\xa4l till att kvinnor b\xc3\xb6r studera. Om de \xc3\xa4r svaga, vilket hon inte ans\xc3\xa5g, borde de styrkas. Kvinnor skulle utbildas f\xc3\xb6r att vinna vett och dygd och f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rbereda sig f\xc3\xb6r evigheten. De skulle utbildas f\xc3\xb6r att ha ett nyttigt tidsf\xc3\xb6rdriv, och de skulle skaffa sig n\xc3\xa5got att konversera om p\xc3\xa5 sina bjudningar. Kvinnor skulle bli b\xc3\xa4ttre m\xc3\xb6drar och hustrur om de fick bildning, ans\xc3\xa5g Nordenflycht.  Nordenflycht fungerade \xc3\xb6verhuvudtaget efter eget exempel, och betonade h\xc3\xa4r, att hon sj\xc3\xa4lv har hunnit med b\xc3\xa5de studier och hush\xc3\xa5llsarbete._NEWLINE_Nordenflychts uppfattning var att kvinnan f\xc3\xb6rst och fr\xc3\xa4mst b\xc3\xb6r ses som M\xc3\xa4nniska, sedan som kvinna. Visserligen framh\xc3\xa4ver hon genom sin diktning att det \xc3\xa4r skillnad mellan k\xc3\xb6nen och att  kvinnan \xc3\xa4r svagare byggd \xc3\xa4n mannen. D\xc3\xa4remot ans\xc3\xa5g hon att denna kvinnliga svaghet inte str\xc3\xa4ckte sig till hj\xc3\xa4rnan, intellektet eller det sj\xc3\xa4lsliga livet. Ist\xc3\xa4llet ans\xc3\xa5g hon m\xc3\xa4n vara svaga i det avseendet, att de tog bort kvinnans m\xc3\xb6jlighet att st\xc3\xa5 sida vid sida med dem, och skrev att  \xe2\x80\x9cDet b\xc3\xa4r ett manligt svagt intellekt som f\xc3\xb6tt tanken p\xc3\xa5 att kvinnan inte h\xc3\xb6r hemma p\xc3\xa5 Parnassen.\xe2\x80\x9d I Kvinnligt Tankespel f\xc3\xb6rde Nordenflycht fram tanken om att kvinnor borde studera naturvetenskapliga \xc3\xa4mnen, och f\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5, f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen, fram ett tydligt krav hon tidigare bara antytt, n\xc3\xa4mligen att kvinnor fritt ska f\xc3\xa5 ut\xc3\xb6va yrken. Nordenflycht ans\xc3\xa5g att kvinnan aldrig hade setts, eller behandlats, som mannens j\xc3\xa4mlike och man har f\xc3\xb6rbjudit henne att ta ut sin r\xc3\xa4tt som m\xc3\xa4nniska.  Nordenflycht skyllde inte dock bara p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nnen f\xc3\xb6r detta faktum, utan ans\xc3\xa5g ocks\xc3\xa5 att kvinnorna hade \xe2\x80\x98stannat kvar i m\xc3\xb6rkret\xe2\x80\x99 p\xc3\xa5 grund av sin egen l\xc3\xa4ttja. Hon skrev \xc3\xa4ven \xe2\x80\x9cSatyr emot afwunsjuka fruentimmer\xe2\x80\x9d d\xc3\xa4r hon kritiserade andra kvinnors anti-emancipatoriska kritik som hade uppkommit efter Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar. Det huruvida Nordenflychts kvinnokamp var f\xc3\xb6r alla kvinnor kan diskuteras. Hon dedikerade Qvinnligt tankespel till h\xc3\xb6g\xc3\xa4ttade kvinnliga l\xc3\xa4sare, och tycktes d\xc3\xa4rmed inte k\xc3\xa4mpa f\xc3\xb6r de fattiga, icke-borgerliga kvinnorna, som inte hade tid och pengar f\xc3\xb6r att utbilda sig.\n_START_SECTION_\nKvinnlig dygd\n_START_PARAGRAPH_\n1700-talets Sverige ville generellt skriva samman kvinnlighet och dygd och bilda en personlighet som kunde anv\xc3\xa4ndas b\xc3\xa5de i sociala, moraliska och konstn\xc3\xa4rliga situationer. \xc3\x84ven m\xc3\xa4n skulle vara dygdiga, men det var framf\xc3\xb6rallt en kvinnlig egenskap. Det ans\xc3\xa5gs att dygden var det enda som gav kvinnan r\xc3\xa4tt att skriva, och att denna borde vara det huvudsakliga syftet med det hon h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 med samt det budskap hon \xc3\xa4mnade f\xc3\xb6ra ut. \xc3\x84ven Nordenflycht ans\xc3\xa5g att den skrivande kvinnan borde v\xc3\xa4lja dygden och alltid finnas i det hon kallade dygdens \xe2\x80\x9cljuwda tj\xc3\xa4ll\xe2\x80\x9d. I sin diktning behandlar Nordenflycht de m\xc3\xa4nskliga dygden i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till gud, sedan till medm\xc3\xa4nniskan, sedan till det egna jaget, och avslutningsvis dygden i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till m\xc3\xa4nniskans egna omd\xc3\xb6mesf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga._NEWLINE_Detta syns\xc3\xa4tt om kvinnlighet och dygd var grundligt inl\xc3\xa4rt f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de m\xc3\xa4n och kvinnor, men b\xc3\xb6rjade s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras. I Nordenflychts diktning m\xc3\xa4rktes f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen tydligt. Dock hade hon s\xc3\xa5 noggrant t\xc3\xa4nkt igenom och klart formulerat dygden som begrepp i sina texter, byggt upp en hel dygdel\xc3\xa4ra. Denna f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring intr\xc3\xa4dde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sent i hennes f\xc3\xb6rfattarskap. Nordenflycht s\xc3\xa5g dygdebegreppet helt f\xc3\xb6rlora sin betydelse med djup sm\xc3\xa4rta. Den sista dikt hon n\xc3\xa5gonsin skrev, \xe2\x80\x9cHildur til Adil\xe2\x80\x9d, beskriver Nordenflychts f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till sista k\xc3\xa4rleken Johan Fischerstr\xc3\xb6m. Huvudkarakt\xc3\xa4ren Hildur  upplever k\xc3\xa4rleken som en okuvlig kraft, d\xc3\xa4r varken Hildurs dygd eller \xe2\x80\x98tanke g\xc3\xa5fva\xe2\x80\x99 hj\xc3\xa4lper henne mot k\xc3\xa4rleken, \xc3\xa4ven d\xc3\xa5 den g\xc3\xb6r henne illa och orsakar henne stort lidande.\n_START_SECTION_\nNordenflychts kvinnokamp\n_START_PARAGRAPH_\nNordenflycht ses som frihetstidens dj\xc3\xa4rvaste, mest radikala kvinnopolitiska f\xc3\xb6rfattare. Hon skrev b\xc3\xa5de dikter och prosatexter d\xc3\xa4r den kvinnopolitiska fr\xc3\xa5gan tas upp plus texter som indirekt tar upp dessa fr\xc3\xa5gor.  Det uppstod en gradvis \xc3\xb6kande radikalitet i texterna, d\xc3\xa4r Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar var kulmen._NEWLINE_Nordenflycht anv\xc3\xa4nde sig i h\xc3\xb6g grad av de upplysningsfilosofiska tankes\xc3\xa4tt som florerade i tiden f\xc3\xb6r att utforma sina tankar. Hon utnyttjade alla de m\xc3\xb6jligheter som fanns f\xc3\xb6r kvinnan att bedriva kvinnokamp i de \xc3\xb6vre sociala skikten. Hon utnyttjade \xc3\xa4ven upplysningstidens anda av nya str\xc3\xb6mningar och raserandet av det gamla s\xc3\xa4ttet att se p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rlden. Det som dock \xc3\xa4r v\xc3\xa4rt att notera att konkreta handlingsprogram i Nordenflychts kvinnoemancipatoriska texter lyser med sin fr\xc3\xa5nvaro. Nordenflycht kr\xc3\xa4vde inget, inte j\xc3\xa4mst\xc3\xa4lldhet inf\xc3\xb6r lagen eller politiska mandat i sina texter, till exempel. Dock diskuterar hon t.ex. diskussion om kvinnans st\xc3\xa4llning i \xc3\xa4ktenskapet och anser att kvinnan b\xc3\xb6r vara j\xc3\xa4mst\xc3\xa4lld d\xc3\xa4r. Nordenflychts syn p\xc3\xa5 \xc3\xa4ktenskapet f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades fr\xc3\xa5n ganska konservativ till mer fri. Synen p\xc3\xa5 k\xc3\xa4rleken \xc3\xb6verlag f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades tillika. I Nordenflychts \xe2\x80\x9cVettsaga\xe2\x80\x9d fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1754, till\xc3\xa5ts den kvinnliga karakt\xc3\xa4ren odla sitt intellekt, och detta visar sig vara hemligheten f\xc3\xb6r lycklig k\xc3\xa4rlek._NEWLINE_Nordenflycht ans\xc3\xa5g att omyndighetsf\xc3\xb6rklarandet av kvinnor b\xc3\xb6r upph\xc3\xb6ra. Sj\xc3\xa4lv var hon \xc3\xa4nka och d\xc3\xa4rmed myndig, men hon diskuterade \xc3\xa4nd\xc3\xa5 g\xc3\xa4rna andra kvinnors k\xc3\xa4nsla av inst\xc3\xa4ngdhet i sitt omydigskap. Hon talade f\xc3\xb6r en b\xc3\xa4ttre st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r kvinnor igenom hela sitt f\xc3\xb6rfattarskap, \xc3\xa4ven om hon inte gav verktyg f\xc3\xb6r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring.\n_START_SECTION_\nFruentimrets f\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nEfter sina ungdomsdikter om kvinnans plikt att odla sitt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd hade Nordenflycht  inte g\xc3\xa5tt vidare med sin kvinnokampsdiktning. Hon hade ist\xc3\xa4llet valt att fungerat igenom sitt eget exempel, d\xc3\xa5 hon bevisat kvinnans intellektuella kapacitet genom att sj\xc3\xa4lv vara kvinna och visa sitt intellekt. Dock skulle detta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4tt upph\xc3\xb6ra._NEWLINE_Nordenflycht idoliserade flera upplysningsfilosofer, och Rousseau var en av hennes klara favoriter. Denna beundran skulle f\xc3\xa5 ett abrupt slut, n\xc3\xa4r Rousseaus kvinnosyn uppenbarades. Rousseau skrev ett brev till H. Alembert om en teater som skulle inr\xc3\xa4ttas i Gen\xc3\xa8ve. I brevet h\xc3\xa4vdar Rousseau att kvinnor inte var kapabla till att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5, och allra minst g\xc3\xb6ra, konst. Han ans\xc3\xa5g att kvinnor inte \xc3\xa4gde \xe2\x80\x98k\xc3\xa4nslan\xe2\x80\x99 och \xe2\x80\x98elden\xe2\x80\x99 som konsten kr\xc3\xa4vde, och anklagade kvinnorna f\xc3\xb6r att ha f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rt denna. Rousseau var dessutom emot offentliga kvinnor, och tyckte att allt de tar sig till samt deras kunskapsomr\xc3\xa5den endast b\xc3\xb6r till\xc3\xa4mpas i hush\xc3\xa5llets sf\xc3\xa4r._NEWLINE_Rouseaus attack mot kvinnor var det som fick Nordenflycht att skriva Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar. Argumenten emot Rousseau samlades i denna text. Redan titeln avsl\xc3\xb6jade diktens avsikt, d\xc3\xa5 den var titulerad som \xe2\x80\x9cFruentimrets f\xc3\xb6rsvar, Emot J.J. Rousseau, Medborgare I Geneve\xe2\x80\x9d. Genom valet av bunden form p\xc3\xa5 dikten kunde hon dessutom bevisa att hon kunde skriva med \xe2\x80\x98gl\xc3\xb6dande v\xc3\xa4ltalighet\xe2\x80\x99 - n\xc3\xa5got Rousseau ans\xc3\xa5g att kvinnor inte kunde._NEWLINE_I sitt f\xc3\xb6retal till dikten lyfter Nordenflycht upp det paradoxala hos Rousseau. Hon skriver, att om Rousseau vill beskylla kvinnorna f\xc3\xb6r allt det \xe2\x80\x9csom gi\xc3\xb6ra v\xc3\xa5r tid bortski\xc3\xa4md och l\xc3\xb6jlig\xe2\x80\x9d, betyder det att han erk\xc3\xa4nner att kvinnan besitter potential f\xc3\xb6r styrka och f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring. I dikten framh\xc3\xa5ller Nordenflycht att kvinnan s\xc3\xa4tts i alltf\xc3\xb6r tr\xc3\xa5nga ramar. Hon h\xc3\xa4vdar att f\xc3\xb6rtrycket \xc3\xa4r en f\xc3\xb6ljd av f\xc3\xb6rdomar, samt att det faktum att f\xc3\xb6rtrycket \xc3\xa4r s\xc3\xa5 normaliserat och vardagligt i samh\xc3\xa4llet inte \xc3\xa4r en urs\xc3\xa4kt f\xc3\xb6r det att fortg\xc3\xa5._NEWLINE_Nordenflycht \xc3\xa4mnade skriva in sig i den europeiska upplysningsdebatten med denna text, med det kvinnliga perspektiv, kvinnan som upplyst varelse samt kvinnans r\xc3\xa4tt att vara upplyst som huvudpo\xc3\xa4nger. Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar riktade sig b\xc3\xa5de till de manligt dominerade akademiska v\xc3\xa4rlden och de kvinnliga salongerna. Nordenflycht ville bevisa kvinnornas potential och ge de kvinnor som var fast i salongssf\xc3\xa4ren kurage att k\xc3\xa4mpa f\xc3\xb6r sin frihet._NEWLINE_Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar \xc3\xa4r ett f\xc3\xb6rsvarstal d\xc3\xa4r kvinnok\xc3\xb6net \xc3\xa4r det som tas i f\xc3\xb6rsvar gentemot Rousseau samt hela resten av den manliga akademiska v\xc3\xa4rlden. Nordenflycht motbevisar Rousseaus \xc3\xa5sikter om kvinnor genom hela dikten, genom att till exempel r\xc3\xa4kna upp kvinnor som \xc3\xa4gt b\xc3\xa5de k\xc3\xa4nsla och eld (bland dessa namn hittas Kleopatra och Marguerite D\'Anjou, till exempel). Nordenflycht tar upp kvinnofr\xc3\xa5gan i den upplysningsfilosofiska debatten som om det var sj\xc3\xa4lvklart att den h\xc3\xb6rde hemma d\xc3\xa4r._NEWLINE_Nordenflychts tankar om vad som egentligen formar v\xc3\xa5r k\xc3\xb6nstillh\xc3\xb6righet kom att bli f\xc3\xb6rv\xc3\xa5nansv\xc3\xa4rt moderna och radikala. I Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar skriver hon att \xe2\x80\x9cKvinnans underl\xc3\xa4gsna st\xc3\xa4llning kan inte knytas till kroppen eller naturen, utan beror p\xc3\xa5 uppfostran och vana.\xe2\x80\x9d samt att \xe2\x80\x9cNaturen f\xc3\xa5r d\xc3\xa5 skuld, och blod och hjerta del/I det, som blott har grund i fostrings-s\xc3\xa4ttets fel.\xe2\x80\x9d Nordenflycht h\xc3\xa4vdade, att det att kvinnan kan verka svag, icke-kunnig och icke-ambiti\xc3\xb6s har sin grund i historiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, och inte i biologin. \xc3\x84ven om hon h\xc3\xb6ll fast vid tanke om att kvinnan var kroppsligt svagare \xc3\xa4n mannen igenom sitt liv, \xc3\xa4r denna v\xc3\xa4gran att anv\xc3\xa4nda biologin som urs\xc3\xa4kt f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rtryck ytterst progressiv._NEWLINE_Fruentimrets f\xc3\xb6rsvar spr\xc3\xa4ngde gr\xc3\xa4nser n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde kvinnlig verksamhet. Dock har texten en p\xc3\xa5fallande brist av konkretisering. Nordenflycht lyfter upp kvinnans utest\xc3\xa4ngning fr\xc3\xa5n yrkesarbete samt hennes avsaknad av politiskt inflytande endast ett f\xc3\xa5tal g\xc3\xa5nger, och diskuterar inte dessa vidare.\n_START_SECTION_\nTankebyggarorden\n_START_PARAGRAPH_\nNordenflycht invaldes snabbt i Tankebyggarorden d\xc3\xa4r hennes kusin Carl Klingenberg \xc3\xa4ven blev medlem tillsammans med Gustaf Filip Creutz och Gustaf Fredrik Gyllenborg \xc3\xa5r 1753. Hon blev snabbt dess centralgestalt och kallades d\xc3\xa4refter Herdinnan i Norden. Orden utgav \xc3\xa5rsboken V\xc3\xa5ra F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k.'