b'\n_START_ARTICLE_\nApokatastasis\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet apokatastasis (grek., \xe2\x80\x9c\xc3\xa5terst\xc3\xa4llelse"; eg. apokatastasis ton panton, "alltings \xc3\xa5terst\xc3\xa4llelse") syftar p\xc3\xa5 id\xc3\xa9n om att allt det onda en g\xc3\xa5ng ska upph\xc3\xb6ra, \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till ett t\xc3\xa4nkt naturtillst\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nKristendom\n_START_PARAGRAPH_\nInom kristendomen \xc3\xa4r apokatastasis \xc3\xa4ven den tid d\xc3\xa5 Gud ska bli "allt i alla" eller "allt, \xc3\xb6verallt" (1 Kor. 15:28), det vill s\xc3\xa4ga alla m\xc3\xa4nniskors slutgiltiga fr\xc3\xa4lsning. Begreppet g\xc3\xa5r framf\xc3\xb6r allt tillbaka till kyrkofadern Origenes (185-254 e.Kr.), \xc3\xa4ven om det f\xc3\xb6rekom redan under den hellenistiska epoken. K\xc3\xa4rnan \xc3\xa4r id\xc3\xa9n om universell fr\xc3\xa4lsning. L\xc3\xa4ran kallas s\xc3\xa5ledes ocks\xc3\xa5 universalism. Enligt Origenes l\xc3\xa4ra \xe2\x80\x93 i motsats till den d\xc3\xa5 allm\xc3\xa4nna kristna uppfattningen \xe2\x80\x93 kommer alla rationella varelser, dvs. inte bara de goda, utan \xc3\xa4ven de onda och mest motstr\xc3\xa4viga, s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom att n\xc3\xa5 fr\xc3\xa4lsning. Ingen kommer att g\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlorad i syndens och okunnighetens m\xc3\xb6rker. Inget liv \xc3\xa4r f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves. Perfektion \xc3\xa4r m\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6r alla str\xc3\xa4vande sj\xc3\xa4lar. Evig pina existerar inte, men den \xe2\x80\x9cbestraffningens eld\xe2\x80\x9d som finns \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot gudomens pedagogiska (inte vederg\xc3\xa4llande) instrument f\xc3\xb6r korrigering och instruktion. Eftersom sj\xc3\xa4len \xc3\xa4r essentiellt rationell, kommer den slutligen att bli \xc3\xb6vertygad om realiteten i den gudomliga undervisningen. N\xc3\xa4r detta sker, f\xc3\xb6ljer fr\xc3\xa4lsning och f\xc3\xb6rgudning._NEWLINE_Luther omn\xc3\xa4mner begreppet p\xc3\xa5 tyska som herwiedergebracht werde och menar med det \xc3\xa5terst\xc3\xa4llande till sitt tillst\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nFria viljan\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Origenes spelar m\xc3\xa4nniskans fria vilja en central roll i denna mycket l\xc3\xa5ngsamma, utdragna process. Predestination existerar inte, utan alla sj\xc3\xa4lar n\xc3\xa5r slutligen gemenskapen och enheten med Gud sj\xc3\xa4lvmant. Gud betvingar ingen att gensvara p\xc3\xa5 hans vilja, utan agerar som en godhetens guide l\xc3\xa4ngs frihetens ibland sm\xc3\xa4rtsamma v\xc3\xa4g, s\xc3\xa5 att sanningen gradvis uppenbaras, utan tv\xc3\xa5ng. Kosmos \xc3\xa4r F\xc3\xb6rsynens pedagogiska redskap f\xc3\xb6r oss fria rationella sj\xc3\xa4lar. Och h\xc3\xa4r g\xc3\xa4ller principen om m\xc3\xa4nsklig-gudomlig samverkan. Den universella fr\xc3\xa4lsningens b\xc3\xb6rda vilar n\xc3\xa4mligen inte enbart p\xc3\xa5 Guds axlar; \xc3\xa4ven m\xc3\xa4nniskans f\xc3\xb6rnuftsstyrda str\xc3\xa4van (eller brist d\xc3\xa4rp\xc3\xa5) villkorar v\xc3\xa5r m\xc3\xa4nskliga existens. Det handlar allts\xc3\xa5 inte om gudomliga p\xc3\xa5bud eller f\xc3\xb6rseelser._NEWLINE_R\xc3\xa4ttvisan \xc3\xa4r den princip som styr de konkreta situationer vi m\xc3\xb6ter som ett resultat av v\xc3\xa5ra fria val, n\xc3\xa4r vi sakta n\xc3\xa4rmar oss (eller inte n\xc3\xa4rmar oss) Gud. Detta ing\xc3\xa5r i Guds plan f\xc3\xb6r kosmos och m\xc3\xa4nniskan. Gud har dock inte f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4mt allting s\xc3\xa5 att m\xc3\xa4nniskans frihet \xc3\xa4r illusorisk. Men den operativa viljan i kosmos \xc3\xa4r ytterst sett Guds. Gud kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rutse v\xc3\xa5ra handlingars konsekvenser, vilka i sin tur blir hans redskap f\xc3\xb6r att leda oss fram\xc3\xa5t, tills \xe2\x80\x9cblivandets\xe2\x80\x9d process och \xc3\xa5terv\xc3\xa4ndandet till Gud fullbordats i fr\xc3\xa4lsningen. Den sj\xc3\xa4l som v\xc3\xa4nder bort fr\xc3\xa5n str\xc3\xa4van kommer Gud inte bist\xc3\xa5 - dvs. inte s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge det \xe2\x80\x9dbortv\xc3\xa4nda\xe2\x80\x9d tillst\xc3\xa5ndet varar - varf\xc3\xb6r det som denna sj\xc3\xa4l g\xc3\xa5r till m\xc3\xb6tes h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n dess egen okunskap. Sj\xc3\xa4lens \xc3\xb6nskan att framh\xc3\xa4rda som ett \xe2\x80\x9c\xc3\xa4ndligt sj\xc3\xa4lv\xe2\x80\x9d f\xc3\xb6rblindar den, s\xc3\xa5 att den inte inser sin fulla potential. Sann frihet \xc3\xa4r att f\xc3\xb6rbli i ett konstant tillst\xc3\xa5nd av v\xc3\xa4xande, upp\xc3\xa5t mot Gud, med stadigt f\xc3\xb6rdjupad insikt.\n_START_SECTION_\nOrigenes\n_START_PARAGRAPH_\nI Origenes l\xc3\xa4ra ligger tyngdpunkten inte p\xc3\xa5 individuella sj\xc3\xa4lar, utan p\xc3\xa5 det sj\xc3\xa4lskollektiv som kyrkan utg\xc3\xb6r. Apokatastasis kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s som kulmen p\xc3\xa5 den process d\xc3\xa4r sj\xc3\xa4lar samlas ihop under trons enhet. Men \xe2\x80\x93 och h\xc3\xa4r \xc3\xa4r Origenes som mest radikal - de troendes fr\xc3\xa4lsning \xc3\xa4r samtidigt avh\xc3\xa4ngig de utomkyrkliga sj\xc3\xa4larnas slutliga accepterande av den kristna tron.\n_START_SECTION_\nStoicism\n_START_PARAGRAPH_\nHos Krysippos fr\xc3\xa5n Soloi \xc3\xa4r apokatastasis en effekt av de cykler som m\xc3\xa4nniskor, samh\xc3\xa4llen och stj\xc3\xa4rnor g\xc3\xa5r igenom. Apokatastasis ses som ett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande som saker pendlar fr\xc3\xa5n och till, men som de inte kommer ifr\xc3\xa5n att de m\xc3\xa5ste passera. Apokatastasis blir enligt det s\xc3\xa4ttet att se det hela inte negativt utan en naturlig f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngning av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring.\n_START_SECTION_\nAndra religioner\n_START_PARAGRAPH_\nId\xc3\xa9n finns \xc3\xa4ven inom andra religioner, bland andra den judiska, inom assyro-babylonisk religion och hinduism.'