b"\n_START_ARTICLE_\nJohann Salomo Semler\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Salomo Semler, f\xc3\xb6dd 18 december 1725 i Saalfeld, Sachsen-Coburg-Saalfeld, d\xc3\xb6d 14 mars 1791 i Halle, var en tysk kyrkohistoriker och exeget, som anses ha inf\xc3\xb6rt rationalismen till Tyskland samt den historisk-kritiska metoden till bibelvetenskapen._NEWLINE_F\xc3\xb6dd som son till en fattig pr\xc3\xa4st, v\xc3\xa4xte han upp i en pietistisk omgivning, vilket satte djupa sp\xc3\xa5r som aldrig skulle utpl\xc3\xa5nas. Under sitt sjuttonde \xc3\xa5r blev han inskriven vid universitetet i Halle d\xc3\xa4r han blev l\xc3\xa4rjunge och sedermera anst\xc3\xa4lld hos den ortodoxe och wolffianske Baumgarten. 1749 antog han ett erbjudande om att bli redakt\xc3\xb6r med en professors namn, f\xc3\xb6r Coburgs officiella Gazette. Redan 1751 erbj\xc3\xb6ds han en tj\xc3\xa4nst som professor i filologi och historia i Altdorf, och 1752 blev han professor i teologi i Halle._NEWLINE_Efter Baumgartens bortg\xc3\xa5ng 1757 blev Semler teologiska fakultetens \xc3\xb6verhuvud, och den h\xc3\xa4tska oppositionen som f\xc3\xb6ljde av hans f\xc3\xb6rfattarskap fick hans ber\xc3\xb6mmelse att \xc3\xb6ka. Populariteten h\xc3\xb6ll i sig till 1779. Detta \xc3\xa5r gav han ut Beantwortung der Fragmente eines Ungenannten, en kommentar till Wolfenb\xc3\xbcttelfragmenten och till Karl Friedrich Bahrdts trosbek\xc3\xa4nnelse; handlingen uppfattades av de mer extrema rationalisterna som att Semler gjorde avkall fr\xc3\xa5n sin egen rationalism._NEWLINE_Men \xc3\xa4ven Preussens regering, som tog st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r Bahrdt, gjorde sitt missn\xc3\xb6je klart, och hans popularitet avtog alltmera. N\xc3\xa4r Semler avled i Halle 1791 var han missbel\xc3\xa5ten med sitt liv och sin g\xc3\xa4rning, och hade \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt till den ortodoxa lutherdomen. Om detta hade skett av inre \xc3\xb6vertygelse eller av taktiska sk\xc3\xa4l \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att bed\xc3\xb6ma._NEWLINE_Semlers ber\xc3\xb6mmelse vilar p\xc3\xa5 hans bidrag till teologin, d\xc3\xa4r han inf\xc3\xb6rde den historisk-kritiska metoden i bibelvetenskapen. Han var ingen stor t\xc3\xa4nkare eller teolog, men k\xc3\xa4mpade idogt f\xc3\xb6r att skilja mellan religion och teologi, samt mellan temporala och geografiska uttryck f\xc3\xb6r religion och permanenta element i religionshistorien. _NEWLINE_Hans starka sida var som kritiker. Han var den f\xc3\xb6rste att f\xc3\xb6rneka Gamla Testamentets och Nya Testamentets likv\xc3\xa4rdighet, att samtliga delar i Bibeln har samma auktoritet genom kanon, att uppgifterna i Bibeln \xc3\xa4r sanna och tillkomna under inspiration, eller att Bibeln ska tolkas med beaktande av m\xc3\xa4nniskans fr\xc3\xa4lsning. Han f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dde ocks\xc3\xa5 ackommodationsteorin._NEWLINE_Fast\xc3\xa4n han hade f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, var Semler \xc3\xa4ven en av de f\xc3\xb6rsta som gjorde mer djupg\xc3\xa5ende studier av f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan judisk och icke-judisk tradition i urf\xc3\xb6rsamlingen och den tidigaste kristendomen. Hans metod var textkritisk, och han ifr\xc3\xa5gasatte att Paulus var f\xc3\xb6rfattare till Hebreerbrevet, att Petrus var f\xc3\xb6rfattare till sitt f\xc3\xb6rsta brev, och ville avl\xc3\xa4gsna Uppenbarelseboken fr\xc3\xa5n kanon. Ett bidrag till textkritiken var att inordna texterna i grupper. _NEWLINE_Friedrich Tholuck har r\xc3\xa4knat Semlers skrifter till 171 stycken, d\xc3\xa4ribland en sj\xc3\xa4lvbiografi, Semler's Lebensbeschreibung, von ihm selbst abgefasst (1781\xe2\x80\x9382). Ingen av dessa l\xc3\xa4ses numera f\xc3\xb6r deras egen skull."