b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Maillart\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Maillart, f\xc3\xb6dd den 6 februari 1872 i Bern, Schweiz, d\xc3\xb6d den 5 april 1940, var en schweizisk arkitekt, mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r konstruktivt dj\xc3\xa4rva, linjesk\xc3\xb6na broar i armerad betong.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMaillard studerade Polytechnikum (nuvarande ETH) I Z\xc3\xbcrich. Han utm\xc3\xa4rkte sig inte speciellt i akademiska \xc3\xa4mnen, men f\xc3\xb6rstod n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigheten av att g\xc3\xb6ra antaganden och visualisera dessa n\xc3\xa4r man analyserar en struktur. Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Bern och arbetade i tre \xc3\xa5r hos Pumpin & Herzog (1894-1896) och d\xc3\xa4refter tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r staden Z\xc3\xbcrich, samt i ett par \xc3\xa5r i ett privat f\xc3\xb6retag d\xc3\xa4r._NEWLINE_\xc3\x85r 1902 etablerade Maillart sin egen firma, Maillart & Cie och 1912 flyttade han med sin familj till Ryssland, medan han ledde uppf\xc3\xb6randet av stora projekt f\xc3\xb6r fabriker och lager i Charkiv, Riga och St Petersburg. Ryssland var under industrialisering, med hj\xc3\xa4lp av schweiziska investeringar._NEWLINE_Omedveten om utbrottet av f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, blev Maillart f\xc3\xa4ngslad i landet med sin familj. N\xc3\xa4r den kommunistiska revolutionen 1917 nationaliserade hans tillg\xc3\xa5ngar f\xc3\xb6rlorade han sina projekt och uppdrag. N\xc3\xa4r han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Schweiz, var han utfattig och skuldsatt till schweiziska banker. Han tvingades att arbeta f\xc3\xb6r andra f\xc3\xb6retag, men de fr\xc3\xa4msta av hans konstruktioner var fortfarande inte realiserade. \xc3\x85r 1920 flyttade han till ett ingenj\xc3\xb6rskontor i Gen\xc3\xa8ve.\n_START_SECTION_\nBetongbroar\n_START_PARAGRAPH_\nMaillart hade en intuition att utnyttja det estetiska av betong. Han konstruerade treledade valv i vilka d\xc3\xa4ck och spann kombineras till att utg\xc3\xb6ra n\xc3\xa4ra integrerade strukturer, som utvecklats till stelnade b\xc3\xa5gar av mycket tunn armerad betong och betongplattor. Salginatobelbron (1930) och Schwandbachbron (1933) \xc3\xa4r klassiska exempel p\xc3\xa5 Maillarts treledade b\xc3\xa5gbroar och d\xc3\xa4ckf\xc3\xb6rstyvade b\xc3\xa5gbroar. De \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r sin elegans och sitt inflytande p\xc3\xa5 senare design och konstruktion av broar._NEWLINE_Dessa konstruktioner gick ut\xc3\xb6ver de vedertagna gr\xc3\xa4nserna f\xc3\xb6r betongutformning p\xc3\xa5 Maillarts tid. B\xc3\xa5da de n\xc3\xa4mnda broarna \xc3\xa4r bra exempel p\xc3\xa5 Maillarts f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att f\xc3\xb6renkla designen f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra maximalt utnyttjande av materialet och att inf\xc3\xb6rliva den naturliga sk\xc3\xb6nheten i strukturens milj\xc3\xb6._NEWLINE_Vald bland 19 deltagare i en designt\xc3\xa4vling, delvis p\xc3\xa5 grund av den l\xc3\xa5ga kostnaden f\xc3\xb6r hans f\xc3\xb6rslag, b\xc3\xb6rjade Maillart byggandet av Salginatobalbron i Schiers, Schweiz \xc3\xa5r 1929. Den \xc3\xb6ppnades den 13 augusti 1930._NEWLINE_Maillart \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin revolutionerande pelardesign i ett antal byggnader. Han konstruerade det f\xc3\xb6rsta \xe2\x80\x9dsvamptaket\xe2\x80\x9d f\xc3\xb6r ett lager i Z\xc3\xbcrich, tillsammans med behandling av betongvalvet som en platta, snarare \xc3\xa4n att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka den med balkar. Ett av hans mest k\xc3\xa4nda \xc3\xa4r kolonnerna i vattenfiltreringsanl\xc3\xa4ggningen i Rorschach, Schweiz._NEWLINE_Maillart beslutade att \xc3\xb6verge standardmetoderna f\xc3\xb6r att skapa "en mer rationell och vackrare europeisk metod f\xc3\xb6r byggande". Hans utformning av kolonnerna inkluderade konade toppar f\xc3\xb6r att minska b\xc3\xb6jmomentet i balkarna mellan kolonnerna. Kolonnerna bildade sm\xc3\xa5 valv f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra laster fr\xc3\xa5n takbj\xc3\xa4lkarna i kolumnerna.'