b'\n_START_ARTICLE_\nIraj Mirza\n_START_PARAGRAPH_\nJalal ol-Mamalek Iraj Mirza (persiska: \xd8\xa7\xdb\x8c\xd8\xb1\xd8\xac \xd9\x85\xdb\x8c\xd8\xb1\xd8\xb2\xd8\xa7 \xd8\xac\xd9\x84\xd8\xa7\xd9\x84\xe2\x80\x8c\xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x85\xd9\x85\xd8\xa7\xd9\x84\xda\xa9), f\xc3\xb6dd 1874 i Tabriz, Iran, d\xc3\xb6d 1926 i Teheran, Iran, ber\xc3\xb6md persisk poet, son till den qajariske prinsen Gholam Hossein Mirza.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nIraj Mirza f\xc3\xb6ddes i oktober 1874 i staden Tabriz. Han var barnbarns barn till den qajariske shahen Fath Ali Shah (d. 1834), den andre regenten av den qajariska dynastin. Iraj Mirzas far Gholam Hossein Mirza var officiell "litter\xc3\xa4r smakdomare" vid shahen Mozaffar od-Din Shahs hov. Iraj Mirza fick privat skolning och studerade vid Darol-fonun ("H\xc3\xb6gskolan") i Tabriz. Vid 15 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder beh\xc3\xa4rskade han franska, arabiska och turkiska flytande. Han var \xc3\xa4ven vida bel\xc3\xa4st i litteratur och utm\xc3\xa4rkte sig i kalligrafi. Vid 16 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder gifte han sig. Vid hans fars d\xc3\xb6d eftertr\xc3\xa4dde han denne som litter\xc3\xa4r smakdomare vid hovet och fick sedermera titeln jalal-ol-mamalek ("Rikenas majest\xc3\xa4t")._NEWLINE_N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare l\xc3\xa4mnade Iraj Mirza hovet och tog anst\xc3\xa4llning hos guvern\xc3\xb6ren Ali Khan Amindoule i provinsen Azerbaijan. F\xc3\xb6re den konstitutionella revolutionen i Iran 1905-6 flyttade han till Teheran och tog anst\xc3\xa4llning vid det hovliga skrivarkansliet Darol-Ensha. _NEWLINE_Mot slutet av qajareran anst\xc3\xa4lldes Iraj Mirza vid Kulturministeriet och sedermera vid Finansministeriet. Han avled 14 mars 1926 i Teheran och begravdes p\xc3\xa5 Zahir od-Doules begravningsplats i norra Teheran.\n_START_SECTION_\nPoesi\n_START_PARAGRAPH_\nIraj Mirza r\xc3\xa4knas som en av de fr\xc3\xa4msta diktarna under sin levnad. Han var den f\xc3\xb6rste som skrev vardaglig poesi p\xc3\xa5 allvar och inkorporerade idiomatiska uttryck fr\xc3\xa5n talspr\xc3\xa5ket i den senklassiska persiska dikten. Han \xc3\xa4r \xc3\xa4ven omtyckt f\xc3\xb6r sin satir och kritik av islam och det sociala tillst\xc3\xa5ndet i det iranska samh\xc3\xa4llet (s\xc3\xa4rskilt kvinnornas l\xc3\xa5ga st\xc3\xa4llning). Han blev djupt p\xc3\xa5verkad av den konstitutionella r\xc3\xb6relsen och bidrog till att introducera moderna v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska id\xc3\xa9er och begrepp i den iranska samh\xc3\xa4lls- och kulturdebatten. Av den anledningen r\xc3\xa4knas han som en viktig iransk "upplysningst\xc3\xa4nkare". Hans kritik av islams kvinnof\xc3\xb6rtryck framkommer i dikterna Hejab (Sl\xc3\xb6jan) och Tasvir-e zan (Bilden av kvinnan).'