b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandr Bulygin\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandr Grigorjevitj Bulygin (ryska: \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x80 \xd0\x93\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb3\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x80\xd1\x8c\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x91\xd1\x83\xd0\xbb\xd1\x8b\xcc\x81\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbd), f\xc3\xb6dd den 6 augusti 1851, d\xc3\xb6d den 5 september 1919, var en rysk politiker._NEWLINE_Tack vare sin h\xc3\xb6gadliga h\xc3\xa4rkomst, sina konservativa \xc3\xa5sikter och personlig driftighet blev Bulygin vice generalguvern\xc3\xb6r i Moskva under storfurst Sergej Alexandrovitj av Ryssland. N\xc3\xa4r regeringen 1905 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte kv\xc3\xa4va den b\xc3\xb6rjade revolutionen, utn\xc3\xa4mndes Bulygin till inrikesminister med uppdrag att utarbeta f\xc3\xb6rslag om inr\xc3\xa4ttande av en deputeradekammare med uteslutande konsultativa befogenheter. Under hans ledning utarbetades och stadf\xc3\xa4stes av tsaren en ytterligt konservativ lag om en dylik kammare. Den erh\xc3\xb6ll den ironiska ben\xc3\xa4mningen Bulyginskaja duma (Bulygins duma), bojkottades av st\xc3\xb6rre delen av befolkningen och blev aldrig f\xc3\xb6rverkligad. Revolutionen medf\xc3\xb6rde i st\xc3\xa4llet inr\xc3\xa4ttandet av lagstiftande duman. Bulygin drog sig d\xc3\xa4refter tillbaka fr\xc3\xa5n den aktiva politiken. Han sk\xc3\xb6ts av bolsjevikerna.'