b'\n_START_ARTICLE_\nDiktator\n_START_PARAGRAPH_\nDiktator \xc3\xa4r en form av env\xc3\xa5ldsh\xc3\xa4rskare, en person som ut\xc3\xb6var full och oinskr\xc3\xa4nkt auktoritet \xc3\xb6ver en stat och dess inv\xc3\xa5nare. En stat som styrs av en diktator kallas f\xc3\xb6r diktatur. I normalt spr\xc3\xa5kbruk avses dock med begreppet diktator endast den statsledare som inte till\xc3\xa5ter opposition eller som beh\xc3\xa5ller makten i f\xc3\xb6rsta hand genom v\xc3\xa5ld eller hot om v\xc3\xa5ld. Etymologiskt sett \xc3\xa4r en diktator en person som dikterar sina beslut, utan att efterfr\xc3\xa5ga de underlydandes samf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd._NEWLINE__NEWLINE_Ordet diktator h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n den romerska republiken, d\xc3\xa4r senaten kunde anf\xc3\xb6rtro en av konsulerna oinskr\xc3\xa4nkt auktoritet f\xc3\xb6r en tidsperiod p\xc3\xa5 upp till sex m\xc3\xa5nader, som en n\xc3\xb6d\xc3\xa5tg\xc3\xa4rd i kristider; den siste konsuln med denna myndighet uts\xc3\xa5gs 201 f.Kr. Mot slutet av den romerska republiken (100-talet f.Kr.), under de interna politiska striderna, kom \xc3\xa4mbetet alltmer att missbrukas av maktlystna milit\xc3\xa4rer, vilka l\xc3\xa4t sig utses till diktatorer p\xc3\xa5 livstid (jfr Sulla). Den siste diktatorn p\xc3\xa5 livstid var Julius Caesar. Efter mordet p\xc3\xa5 honom \xc3\xa5r 44 f.Kr. utvecklades Rom till ett kejsard\xc3\xb6me, med Caesars systerson och efterf\xc3\xb6ljare Octavianus Augustus Caesar som den f\xc3\xb6rste caesaren (kejsaren). Ordet hade i sin ursprungliga romerska mening inte de negativa v\xc3\xa4rderingar folk idag oftast associerar med det. F\xc3\xb6rst under ovan n\xc3\xa4mnda diktator Sulla och senare skulle ordet komma att f\xc3\xa5 en mer negativ klang, d\xc3\xa5 diktator-\xc3\xa4mbetet togs med v\xc3\xa5ld ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att som tidigare utses av senaten.'