b'\n_START_ARTICLE_\nFriskola\n_START_PARAGRAPH_\nFriskola, egentligen frist\xc3\xa5ende skola, \xc3\xa4r en skola som inte drivs av offentliga sektorn, men som huvudsakligen finansieras av skattemedel. Detta skiljer friskolor fr\xc3\xa5n privatskolor, som helt eller delvis finansieras med elevavgifter. Friskolor kan ha olika typer av \xc3\xa4gare, exempelvis stiftelser, vinstorienterade privata f\xc3\xb6retag eller icke-vinstorienterade ideella organisationer.\n_START_SECTION_\nFriskolor i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nFria grundskolor har l\xc3\xa4nge funnits i Danmark, ofta med r\xc3\xb6tter i Grundtvigs folkh\xc3\xb6gskoler\xc3\xb6relse. M\xc3\xa5nga andra friskolor har religi\xc3\xb6s inriktning eller riktar sig till den tysktalande minoriteten i Slesvig. Cirka 75\xc2\xa0procent av elevkostnaderna t\xc3\xa4cks av det offentliga, resterande kostnader betalas av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna. En tillsynsman, utsedd av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna, kontrollerar att undervisningen i k\xc3\xa4rn\xc3\xa4mnena lever upp till folkskolans normer. Cirka 90\xc2\xa0000 elever g\xc3\xa5r i danska friskolor. Vinsten i danska friskolor stannar i verksamheten.\n_START_SECTION_\nFriskolor i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge finansieras 85\xc2\xa0procent av kostnaderna per friskoleelev (ber\xc3\xa4knat mot kostnaden per elev i allm\xc3\xa4n skola) genom offentliga medel enligt den s\xc3\xa5 kallade friskolelagen. H\xc3\xb6sten 2005 fanns cirka 15\xc2\xa0000 gymnasieplatser p\xc3\xa5 norska friskolor. Statsminister Jens Stoltenberg, som tilltr\xc3\xa4dde samma h\xc3\xb6st, har en mer restriktiv inst\xc3\xa4llning till friskolor \xc3\xa4n Kjell Magne Bondeviks tidigare regering, som hade reviderat friskoleordningen 2003.\n_START_SECTION_\nFriskolor i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nEn friskola \xc3\xa4r i svenskt skolv\xc3\xa4sen en skola med annan \xc3\xa4gare \xc3\xa4n stat, landsting eller kommun. Svenska friskolor \xc3\xa4r skattefinansierade med skolpeng._NEWLINE_Efter den allm\xc3\xa4nna skolpliktens inf\xc3\xb6rande 1842 fanns en l\xc3\xa5ng tradition av enskilda och privata skolor i det svenska skolsystemet som inte drevs av vare sig stat eller kommun, och som framf\xc3\xb6r allt finansierats genom elevavgifter. Grundf\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningen f\xc3\xb6r att dessa frist\xc3\xa5ende skolor skulle f\xc3\xa5 offentligt penningst\xc3\xb6d var att de erbj\xc3\xb6d en undervisning som saknades inom det ordinarie skolsystemet. De enskilda och privata skolorna s\xc3\xa5gs allts\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mst som ett komplement till det ordinarie skolsystemet och m\xc3\xa5nga av dem hade riksintag. _NEWLINE_M\xc3\xa5nga enskilda och privata skolor var antingen internatskolor d\xc3\xa4r eleverna ocks\xc3\xa5 kunde bo under sin studietid, eller skolor med en estetisk-konstn\xc3\xa4rlig inriktning. Mest k\xc3\xa4nda har internatskolorna varit, bland annat Sigtunastiftelsens Humanistiska L\xc3\xa4roverk och Sigtunaskolan (idag sammanslagna till Sigtunaskolan Humanistiska L\xc3\xa4roverket), Grennaskolan, Lundsbergs skola och Solbacka l\xc3\xa4roverk. D\xc3\xa4rtill fanns i de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna ocks\xc3\xa5 privata skolor som till exempel G\xc3\xb6teborgs h\xc3\xb6gre samskola._NEWLINE_Begreppet enskilda skolor kom 1983 att ers\xc3\xa4ttas med termen frist\xc3\xa5ende skolor. I friskolereformen 1992 inf\xc3\xb6rde den borgerliga regeringen kommunala bidrag till frist\xc3\xa5ende skolor. Kommunerna \xc3\xa5lades att betala friskolorna minst 85 procent av vad en elev kostade i den kommunala skolan. Detta innebar st\xc3\xb6rre m\xc3\xb6jligheter att starta en frist\xc3\xa5ende skola. _NEWLINE_Villkoren f\xc3\xb6r att starta en friskola var till en b\xc3\xb6rjan relativt oreglerade men kom att sk\xc3\xa4rpas efter regeringsskiftet 1994. Bland annat inf\xc3\xb6rdes krav p\xc3\xa5 att en friskola m\xc3\xa5ste ha minst 20 elever och att etablerandet av en friskola i ett s\xc3\xa4rskilt omr\xc3\xa5de inte fick ha "p\xc3\xa5tagligt negativa f\xc3\xb6ljder f\xc3\xb6r den offentliga skolverksamheten i kommunen".\n_START_SECTION_\nBest\xc3\xa4mmelser\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att starta en friskola m\xc3\xa5ste huvudmannen ans\xc3\xb6ka hos Statens skolinspektion om att f\xc3\xa5 starta skolan. Om skolan uppfyller best\xc3\xa4mmelserna och godk\xc3\xa4nns av Skolinspektionen erh\xc3\xa5ller den bidrag fr\xc3\xa5n elevernas hemkommuner. Skolan \xc3\xa4r skyldig att l\xc3\xb6pande delta i kommunala utv\xc3\xa4rderingar och Skolinspektionens regelbundna tillsyn. Vid allvarliga missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden kan Skolinspektionen \xc3\xa5terkalla skolans tillst\xc3\xa5nd och r\xc3\xa4tten till bidrag._NEWLINE_Frist\xc3\xa5ende skolor finns p\xc3\xa5 s\xc3\xa5v\xc3\xa4l grundskole- som gymnasieniv\xc3\xa5. Det finns ocks\xc3\xa5 frist\xc3\xa5ende skolor motsvarande s\xc3\xa4rskolor, vilka oftast \xc3\xa4r integrerade vid en frist\xc3\xa5ende grundskola samt frist\xc3\xa5ende skolor motsvarande gymnasies\xc3\xa4rskolor. Frist\xc3\xa5ende f\xc3\xb6rskoleklass kan ocks\xc3\xa5 bedrivas i anslutning till frist\xc3\xa5ende grundskola eller s\xc3\xa4rskola._NEWLINE_Friskolorna m\xc3\xa5ste st\xc3\xa5 \xc3\xb6ppna f\xc3\xb6r alla, men vissa urvalsprinciper, som ska vara offentliga och tydligt formulerade, f\xc3\xa5r anv\xc3\xa4ndas vid fler s\xc3\xb6kande \xc3\xa4n platser. Syskonf\xc3\xb6rtur, k\xc3\xb6tid och geografisk n\xc3\xa4rhet till bostaden \xc3\xa4r de enda som \xc3\xa4r till\xc3\xa5tna._NEWLINE_Friskolor var tidigare i princip inte skyldiga att f\xc3\xb6lja l\xc3\xa4roplanerna (Lpo 94 respektive Lpf 94) men \xc3\xa4r sedan inf\xc3\xb6randet av den nya skollagen fr\xc3\xa5n 2011 tvungna att f\xc3\xb6lja samma l\xc3\xa4roplan som de kommunala skolorna. Vissa frist\xc3\xa5ende skolor motsvarande grundskolan anv\xc3\xa4nder timplanens tid f\xc3\xb6r "skolans val" f\xc3\xb6r egen profilering, d\xc3\xa5 man exempelvis undervisar i kristendom, judendom eller islam. Ett annat s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r en frist\xc3\xa5ende skola att profilera sig \xc3\xa4r att l\xc3\xa4gga ut\xc3\xb6kad tid i ett eller flera \xc3\xa4mnen.\n_START_SECTION_\nInriktningar\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta friskolor har allm\xc3\xa4n inriktning, men det finns ocks\xc3\xa5 skolor med andra inriktningar, till exempel speciell pedagogik. Enligt skollagen kan frist\xc3\xa5ende skolor, till skillnad fr\xc3\xa5n offentliga, ha konfessionell, det vill s\xc3\xa4ga religi\xc3\xb6s, inriktning. De spr\xc3\xa5kligt/etniska skolorna \xc3\xa4r en heterogen grupp, d\xc3\xa4r det finns rena spr\xc3\xa5kskolor och \xc3\xa4ven mer kulturorienterade skolor. Skolor med speciell \xc3\xa4mnesprofil lyfter fram ett s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa4mne eller \xc3\xa4mnesblock. Internationella skolor \xc3\xa4r i f\xc3\xb6rsta hand avsedda f\xc3\xb6r elever vars utbildning i Sverige skall syfta till att underl\xc3\xa4tta deras vidare skolg\xc3\xa5ng utomlands.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nSvenska friskolor \xc3\xa4r skattefinansierade med skolpeng, och f\xc3\xa5r inte ta ut elevavgifter. Anm\xc3\xa4lnings-, k\xc3\xb6- eller registreringsavgifter f\xc3\xa5r inte heller tas ut. D\xc3\xa4remot st\xc3\xa5r det friskolorna fritt att ta emot donationer. De flesta friskolor \xc3\xa4r organiserade som aktiebolag och kan ocks\xc3\xa5 ha annan verksamhet i f\xc3\xb6retaget, som att producera l\xc3\xa4romedel eller anordna vuxenutbildning. Cirka en tredjedel av friskolorna \xc3\xa4r organiserade som ideella f\xc3\xb6reningar, ekonomiska f\xc3\xb6reningar eller stiftelser (ungef\xc3\xa4r lika m\xc3\xa5nga av varje). Ett mycket litet f\xc3\xa5tal drivs som enskild firma eller handelsbolag. Antagning till frist\xc3\xa5ende grundskolor f\xc3\xa5r endast ske genom anm\xc3\xa4lningstid (k\xc3\xb6system), n\xc3\xa4rhetsprincip och syskonf\xc3\xb6rtur. Till gymnasieskolan sker antagningen, precis som till kommunala skolor, utifr\xc3\xa5n betyg. Utbildningen finansieras genom kommunala bidrag fr\xc3\xa5n elevernas hemkommuner, den s\xc3\xa5 kallade skolpengen, som ber\xc3\xa4knas per elev och ska motsvara kommunens egna kostnader._NEWLINE_Friskolef\xc3\xb6retagen g\xc3\xb6r i genomsnitt en r\xc3\xb6relsevinst p\xc3\xa5 5,9\xc2\xa0procent, enligt en granskning av tidningen Dagens Samh\xc3\xa4lle 2012. De flesta f\xc3\xb6retagen \xc3\xa5terinvesterar hela eller st\xc3\xb6rsta delen av vinsten i verksamheten.  En del av de mindre f\xc3\xb6retagen har som uttalad policy att ingen utdelning av vinsten till \xc3\xa4garna ska g\xc3\xb6ras.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84gande\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns friskolor som drivs av enskilda personer, f\xc3\xb6reningar och stiftelser. Det har \xc3\xa4ven bildats koncerner som driver flera skolor._NEWLINE_Syftet med att driva friskola varierar. Man kan vilja tillgodose specifika pedagogiska modeller, kulturella eller religi\xc3\xb6sa inriktningar. En friskola kan ocks\xc3\xa5 vara ett s\xc3\xa4tt att beh\xc3\xa5lla undervisning p\xc3\xa5 orten, eller att erbjuda s\xc3\xa4rskilt h\xc3\xb6gkvalitativ undervisning. \xc3\x84ven skoldrift i rent vinstsyfte f\xc3\xb6rekommer.\n_START_SECTION_\nKommunala friskolor\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6sj\xc3\xb6skolan i Sollentuna, grundad 1995 eller 1997, var Sveriges f\xc3\xb6rsta kommunala friskola. Skolans styrelse tog n\xc3\xa5got senare initiativet till det informella n\xc3\xa4tverket f\xc3\xb6r kommunala friskolor, som 2012 ombildades till KomFri, "f\xc3\xb6reningen f\xc3\xb6r entrepren\xc3\xb6rskap i kommunala skolor"._NEWLINE_Som ett tv\xc3\xa5\xc3\xa5rigt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k inr\xc3\xa4ttades i Link\xc3\xb6pings kommun p\xc3\xa5 ny\xc3\xa5ret 2006 fem kommunala friskolor, det vill s\xc3\xa4ga att n\xc3\xa5gra utvalda kommunala skolor gavs en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig styrelseform som p\xc3\xa5minner om privata friskolor. Fr\xc3\xa5n juli 2011, n\xc3\xa4r den nya skollagen inf\xc3\xb6rdes, \xc3\xa4ndrades beteckningen till enskilda kommunala skolor (och f\xc3\xb6rskolor). Folkungaskolan i Link\xc3\xb6ping ingick i f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksperioden, men \xc3\xa5tergick 2011 till att bli en vanlig kommunal skola. De kvarvarande enskilda kommunala skolorna i Link\xc3\xb6ping \xc3\xa4r IS Atlas, Rosendalsskolan, Nyg\xc3\xa5rdsskolan, Sk\xc3\xa4ggetorpsskolan, Skeda/Slaka skolor samt f\xc3\xb6rskolorna inom Fredriksberg, Bl\xc3\xa4stad och Atlas. En slutrapport fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksperioden publicerades i december 2007.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nFriskolornas existens har st\xc3\xb6d i flertalet riksdagspartier men reglerna har f\xc3\xa5tt \xc3\xa5terkommande kritik. I debatten framf\xc3\xb6rs ofta synpunkter p\xc3\xa5 skolor med religi\xc3\xb6s inriktning och hur de l\xc3\xa4gger upp undervisningen, med uppm\xc3\xa4rksammade inslag av kreationism eller v\xc3\xa4rderingar som inte anses reflektera det svenska samh\xc3\xa4llet._NEWLINE_Friskolereformen genomf\xc3\xb6rdes utan n\xc3\xa5gra begr\xc3\xa4nsningar f\xc3\xb6r vinster \xe2\x80\x93 ett exempel \xc3\xa4r Baggiums Praktiska Gymnasium, som \xc3\xa5ren 2006\xe2\x80\x932010 gjorde ett netto p\xc3\xa5 253,4 miljoner kronor.\n_START_SECTION_\nOmfattning\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 1991/92 fanns cirka 90 frist\xc3\xa5ende grundskolor. L\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 2010/11 var 16\xc2\xa0procent (741 av 4\xc2\xa0626) av landets grundskolor och 48\xc2\xa0procent (489 av 1\xc2\xa0015) av gymnasieskolorna frist\xc3\xa5ende. AcadeMedia \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta friskolekoncernen i Sverige, med verksamhet p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rskole-, grundskole- och gymnasieniv\xc3\xa5 samt vuxenutbildning. Koncernen har totalt runt 44\xc2\xa0000 f\xc3\xb6rskolebarn och elever samt cirka 20\xc2\xa0000 vuxenstuderande i sina verksamheter (siffror fr\xc3\xa5n 2012)._NEWLINE_L\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 2010/11 gick 12\xc2\xa0procent av landets grundskoleelever (105\xc2\xa0136 av 886\xc2\xa0487) i en frist\xc3\xa5ende skola. 24\xc2\xa0procent av landets gymnasieelever gick l\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 2010/11 i en frist\xc3\xa5ende skola. Det finns n\xc3\xa4stan lika m\xc3\xa5nga frist\xc3\xa5ende gymnasieskolor som kommunala, 458 frist\xc3\xa5ende j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med 497. 15\xc2\xa0procent av landets inskrivna f\xc3\xb6rskolebarn (131\xc2\xa0145 av 856\xc2\xa0922) gick 2010 i en enskild f\xc3\xb6rskola._NEWLINE_St\xc3\xb6rst \xc3\xa4r andelen friskoleelever i storstadsomr\xc3\xa5dena. _NEWLINE_F\xc3\xb6ljande kommuner hade st\xc3\xb6rst andel elever i frist\xc3\xa5ende skolor l\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 2010/11:_NEWLINE_Grundskolan: Upplands V\xc3\xa4sby 45\xc2\xa0procent, T\xc3\xa4by 37\xc2\xa0procent, \xc3\x84lvkarleby 34\xc2\xa0procent_NEWLINE_Gymnasieskolan: \xc3\x96ster\xc3\xa5ker 62\xc2\xa0procent, Vaxholm 62\xc2\xa0procent, Solna 53\xc2\xa0procent_NEWLINE_I drygt 80\xc2\xa0procent av alla kommuner finns enskilt drivna f\xc3\xb6rskolor. Frist\xc3\xa5ende grundskolor finns i drygt 60\xc2\xa0procent av kommunerna och frist\xc3\xa5ende gymnasieskolor i drygt 40\xc2\xa0procent av kommunerna.\n_START_SECTION_\nBranschf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare\n_START_PARAGRAPH_\nSvenska friskolor \xc3\xa4r idag uppdelade mellan tv\xc3\xa5 olika branschorganisationer. Friskolornas riksf\xc3\xb6rbund organiserar friskolor oavsett \xc3\xa4gandeform sedan 1995. Sedan 2013 finns ocks\xc3\xa5 Id\xc3\xa9burna skolors riksf\xc3\xb6rbund som organiserar icke vinstdrivande friskolor som drivs av id\xc3\xa9burna organisationer.\n_START_SECTION_\nUSA\n_START_PARAGRAPH_\nI USA finns en driftsform som kallas "charter school". Reglerna skiljer sig mellan delstaterna, men generellt g\xc3\xa4ller skattefinansiering (skolpeng) och stort f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrainflytande. Det \xc3\xa4r en kraftigt v\xc3\xa4xande marknad, men fortfarande \xc3\xa4r det - nationellt - bara en liten del av USA:s skolv\xc3\xa4sende som utg\xc3\xb6rs av charter schools.'