b'\n_START_ARTICLE_\nBl\xc3\xa4sterugn\n_START_PARAGRAPH_\nBl\xc3\xa4sterugn \xc3\xa4r en typ av ugn f\xc3\xb6r hantverksm\xc3\xa4ssig j\xc3\xa4rnframst\xc3\xa4llning genom direktreduktion. Den anv\xc3\xa4ndes i bl\xc3\xa4stbruk p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga st\xc3\xa4llen i Sverige fr\xc3\xa5n ca 700 f.Kr. och sista g\xc3\xa5ngen i kommersiell drift 1871.\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nBl\xc3\xa4sterugnar i form av schaktugn var ofta nedgr\xc3\xa4vda i marken, g\xc3\xa4rna i en sl\xc3\xa4nt s\xc3\xa5 att den f\xc3\xa5r st\xc3\xb6d, och kan \xc3\xb6ppnas nedtill. De hade en diameter av 0,25 \xe2\x80\x93 0,6 m, djupet var cirka dubbla diametern. V\xc3\xa4ggmaterialet var ofta lera, f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkt med vidjor. Stenar kunde anv\xc3\xa4ndas som f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning. _NEWLINE_Ungnen \xc3\xa4r \xc3\xb6ppen upptill. Nedtill kan finnas avtappningsm\xc3\xb6jlighet f\xc3\xb6r flytande slagg. En bit upp fr\xc3\xa5n botten finns en forma (ett munstycke f\xc3\xb6r lufttillf\xc3\xb6rsel) som \xc3\xa4r kopplad till en eller tv\xc3\xa5 b\xc3\xa4lgar. B\xc3\xa4lgarna \xc3\xa4r handman\xc3\xb6vrerade (hand eller fot, alternativt vattenkraft)_NEWLINE_D\xc3\xa4rtill anv\xc3\xa4ndes ofta kolgrop f\xc3\xb6r att producera tr\xc3\xa4kol, rostningsb\xc3\xa4dd f\xc3\xb6r att torka malmen och slaggen brukade l\xc3\xa4ggas upp i en slaggvarp.\n_START_SECTION_\nProcess\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rberedelserna g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att skaffa fram malm (limonit) i form av r\xc3\xb6djord, sj\xc3\xb6- eller myrmalm. Denna malm torkas och rostas p\xc3\xa5 ett b\xc3\xa5l av tr\xc3\xa4. D\xc3\xa4rvid oxiderar limoniten och resultatet \xc3\xa4r j\xc3\xa4rnoxid. Den ska d\xc3\xa4refter finkrossas._NEWLINE_Ugnen f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rms f\xc3\xb6rst genom att elda ved. B\xc3\xa4lgarna s\xc3\xa4tts ig\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r att bl\xc3\xa5sa in luft f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning och temperatur. D\xc3\xa4refter matas kol och malm in i satser. Det g\xc3\xa5r \xc3\xa5t mycket mer kol \xc3\xa4n malm m\xc3\xa4tt i volym. Malmen blir d\xc3\xa5 bara som ett mycket tunt lager ovanp\xc3\xa5 ett r\xc3\xa4tt tjockt lager med tr\xc3\xa4kol. Ugnen fylles med satser av tr\xc3\xa4kol och malm. Allteftersom tr\xc3\xa4kolet f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nns sjunker niv\xc3\xa5n och nya satser med tr\xc3\xa4kol och malm kan matas p\xc3\xa5 ovanifr\xc3\xa5n._NEWLINE_J\xc3\xa4rnet \xc3\xb6verg\xc3\xa5r i ugnen (utan att sm\xc3\xa4lta) fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rnmalm till j\xc3\xa4rnsvamp (som kallas \xe2\x80\x9dlupp\xe2\x80\x9d) genom en direktreduktionsprocess._NEWLINE__NEWLINE_Slagg tappas av i omg\xc3\xa5ngar innan det blir f\xc3\xb6r mycket. Tappningsh\xc3\xa5let pluggas med lera. N\xc3\xa4r sedan tillr\xc3\xa4ckligt med malm matats in i ugnen och f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningen varit tillr\xc3\xa4ckligt varm och varaktig \xc3\xa4r det dags att ta upp luppen som ligger i botten, \xc3\xb6ver den flytande slaggen. Luppen kan vara s\xc3\xa5 stor och sitta s\xc3\xa5 pass fast att ugnen blir skadad n\xc3\xa4r man ska ta upp den._NEWLINE__NEWLINE_Bl\xc3\xa4stbruksprocessen \xc3\xa4r en direkt metod f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnframst\xc3\xa4llning (j\xc3\xa4rnet i ugnen \xc3\xb6verg\xc3\xa5r aldrig till flytande fas), till skillnad fr\xc3\xa5n masugnsprocessen (indirekt j\xc3\xa4rnframst\xc3\xa4llning) d\xc3\xa4r j\xc3\xa4rnet m\xc3\xa5ste avkolas f\xc3\xb6r att bli smidbart.\n_START_SECTION_\nBl\xc3\xa4stj\xc3\xa4rn\n_START_PARAGRAPH_\nMaterialet i luppen kallas bl\xc3\xa4stj\xc3\xa4rn. Det \xc3\xa4r \xe2\x80\x9dsvampigt\xe2\x80\x9d. Det har l\xc3\xa5g kolhalt och g\xc3\xa5r att smida direkt efter utsm\xc3\xa4ltning av slagg och hopslagning.\n_START_SECTION_\nPrim\xc3\xa4rsmide\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r luppen vitgl\xc3\xb6dande kommit ur ugnen ska den omedelbart bearbetas med tr\xc3\xa4sl\xc3\xa4gga p\xc3\xa5 en rej\xc3\xa4l stubbe. Detta kallas prim\xc3\xa4rsmide. D\xc3\xa4rvid sl\xc3\xa5s rester av slagg och tr\xc3\xa4kol bort. Slutligen klyver man luppen f\xc3\xb6r att kontrollera kvalit\xc3\xa9n._NEWLINE__NEWLINE_Luppen som best\xc3\xa5r av j\xc3\xa4rn med f\xc3\xb6roreningar, ska sedan vidare bearbetas (sekund\xc3\xa4rsmide). Den \xc3\xa5terv\xc3\xa4rms i en h\xc3\xa4rd och bearbetas med sl\xc3\xa4gga med huvud av tr\xc3\xa4 p\xc3\xa5 ett st\xc3\xa4d tills den f\xc3\xa5r \xc3\xb6nskad form och har d\xc3\xa5 blivit ett \xc3\xa4mnesj\xc3\xa4rn. \xc3\x84mnesj\xc3\xa4rnen anv\xc3\xa4nds sedan f\xc3\xb6r att tillverka f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, till exempel h\xc3\xa4stskor, spikar spadar, yxor, liar, knivar eller spadar i en smedja (manufaktursmide).\n_START_SECTION_\nKronologi\n_START_PARAGRAPH_\nBl\xc3\xa4sterugnen \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd sedan f\xc3\xb6rhistorisk tid. Fr\xc3\xa5n tidigmodern tid till idag har bl\xc3\xa4sterugnarna ersatts av masugnar, som framst\xc3\xa4ller tackj\xc3\xa4rn. Bl\xc3\xa4sterugnar var i bruk i Spanien och s\xc3\xb6dra Frankrike, d\xc3\xa4r de kallades katalanska ugnar, intill mitten p\xc3\xa5 1800-talet och i \xc3\x96sterrike till slutet av 1700-talet. I bergsomr\xc3\xa5dena i staten New York nybyggdes de \xc3\xa4nnu under 1800-talet.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nFlera olika typer av bl\xc3\xa4sterugnar har f\xc3\xb6rekommit i Sverige. Under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder och tidig medeltid var en nedgr\xc3\xa4vd, lerinfodrad schaktugn med hand- eller fotdriven b\xc3\xa4lg den vanligaste. Senare kom ugnarna ofta att kallmuras. Bl\xc3\xa4sterugnar var vanliga fr\xc3\xa5n yngre j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder till \xc3\xa4ldre medeltid. Deras utbredning var fr\xc3\xa4mst knuten till naturlig tillg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 malm (exempelvis i vissa delar av Bergslagen). I inre Nordsverige anv\xc3\xa4ndes bl\xc3\xa4sterugnar \xc3\xa4nnu i senare tid.'