b'\n_START_ARTICLE_\nAspeboda kyrka\n_START_SECTION_\nKyrkobyggnad\n_START_PARAGRAPH_\nAspeboda kyrka, ritad av arkitekt Rolf Bergh, \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rd i h\xc3\xa5rdbr\xc3\xa4nt tegel fr\xc3\xa5n Insj\xc3\xb6n med, liksom sin f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, takryttare och fyra h\xc3\xb6rnspiror p\xc3\xa5 det kopparkl\xc3\xa4dda taket. H\xc3\xb6rnspirorna \xc3\xa4r till\xc3\xa4gnade de fyra evangelisterna. I nord\xc3\xb6stra h\xc3\xb6rnet under sockeln ligger den h\xc3\xb6rnsten som \xc3\xa4ven 1681 \xc3\xa5rs kyrka vilade p\xc3\xa5, erinrande om Jesu ord i Matteusevangeliet 21:42: "Stenen som husbyggarna ratade har blivit en h\xc3\xb6rnsten". P\xc3\xa5 gavelkr\xc3\xb6nen finns fem f\xc3\xb6rgyllda kopparflammor som skall p\xc3\xa5minna om den "Helige Andes kapell". Kyrkan har tv\xc3\xa5 sakristior och frist\xc3\xa5ende klockstapel._NEWLINE_N\xc3\xa4r man g\xc3\xa5r in genom det s\xc3\xb6dra vapenhuset passerar men en byggnad gjord av timmer fr\xc3\xa5n den f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende kyrkans sakristia. Grundplanen \xc3\xa4r n\xc3\xa5got skev, vilket enligt medeltida tradition ska \xc3\xa5sk\xc3\xa5dligg\xc3\xb6ra Kristi kropp, d\xc3\xa5 huvudet i d\xc3\xb6ds\xc3\xb6gonblicket faller \xc3\xa5t sidan. Taket b\xc3\xa4rs upp av fyra kraftiga betongpelare. L\xc3\xa4ngs takkanten ett band av f\xc3\xb6nster, d\xc3\xa4r de norra f\xc3\xb6nstrens antikglas sl\xc3\xa4pper in ett h\xc3\xa5rdare ljus och de s\xc3\xb6dra ett mjukare, \xc3\xa5sk\xc3\xa5dligg\xc3\xb6rande olika makters kamp. I taket mycket v\xc3\xa4rdefulla ren\xc3\xa4ssansm\xc3\xa5lningar fr\xc3\xa5n 1609 \xc3\xa5rs kyrka, unika f\xc3\xb6r dessa breddgrader.\n_START_SECTION_\nCapella Montis Cupri (medeltiden-1609)\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt traditionen har det funnits ett medeltida kapell, "Kapellet p\xc3\xa5 Kopparberget (Capella Montis Cupri)", p\xc3\xa5 Kapellsbacken, cirka 5\xc2\xa0km fr\xc3\xa5n nuvarande kyrkan i riktning mot sj\xc3\xb6n V\xc3\xa4llan. \xc3\x84nnu finns d\xc3\xa4r n\xc3\xa5gra otydliga sp\xc3\xa5r efter en husgrund.\n_START_SECTION_\nHelge Andes kapell (1609-1681)\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r nuvarande kyrkan uppf\xc3\xb6rdes 1609 ett kapell, kallat "Helge Andes kapell". S\xc3\xa4kerligen var det mindre \xc3\xa4n senare byggda kyrkor men exakt hur det s\xc3\xa5g ut vet man inte. Innertaket var emellertid av plant tr\xc3\xa4 och f\xc3\xb6rsett med kassettm\xc3\xa5lningar i ren\xc3\xa4ssansstil. \xc3\x85r 1625 g\xc3\xb6ts en kyrkklocka och 1676 n\xc3\xa4mns f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen att det fanns en klockstapel.\n_START_SECTION_\nFem Spirors tempel (1681-1959)\n_START_PARAGRAPH_\nSom p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga andra st\xc3\xa4llen v\xc3\xa4xte befolkningen och det blev snart tr\xc3\xa5ngt i kapellet. Biskopen i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, Johannes Rudbeckius (1581-1646), f\xc3\xb6reslog att man skulle uppf\xc3\xb6ra en st\xc3\xb6rre kyrkobyggnad "aff tr\xc3\xa4\xc3\xa4 uthan om then gamble". \xc3\x85r 1667 kom man ig\xc3\xa5ng. Kyrkan knuttimrades och fick ett rektangul\xc3\xa4rt l\xc3\xa5nghus med vapenhus b\xc3\xa5de i s\xc3\xb6der och i v\xc3\xa4ster. Sakristian lades p\xc3\xa5 norra sidan. Fasaden kl\xc3\xa4ddes med tr\xc3\xa4sp\xc3\xa5n och r\xc3\xb6df\xc3\xa4rgades. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r torn fick den en takryttare och i varje h\xc3\xb6rn dessutom en mindre spira. Kyrkan var mycket lik nuvarande Amsbergs kapell nordv\xc3\xa4st om nuvarande Borl\xc3\xa4nge. \xc3\x85r 1681 kunde f\xc3\xb6rsamlingen ta sin nya falur\xc3\xb6da kyrka i bruk. \xc3\x85r 1688 fick klockstapeln sin nuvarande utformning._NEWLINE_Timmerv\xc3\xa4ggarna var inv\xc3\xa4ndigt ursprungligen nakna, men i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet \xc3\xb6kade v\xc3\xa4lst\xc3\xa5ndet hos socknens bergsm\xc3\xa4n och kyrkan smyckades. Under l\xc3\xa5ng tid var dock takm\xc3\xa5lningarna vitmenade tills de uppt\xc3\xa4cktes i samband med en inspektion._NEWLINE_Under 1959 restaurerades kyrkan. Bland annat gjordes en omfattande omm\xc3\xa5lning av ytskickten. Det m\xc3\xa5lade innertaket fr\xc3\xa5n 1600-talet hade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r monterats ned och f\xc3\xb6rvarades i bis\xc3\xa4ttningsbyggnaden en bit fr\xc3\xa5n kyrkan. Den 7 augusti 1959, innan arbetena var klara, fattade kyrkan pl\xc3\xb6tsligt eld. P\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra minuter var den \xc3\xb6vert\xc3\xa4nd och totalf\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes, liksom alla de inventarier som inte f\xc3\xb6rvarades i sakristian. Klockstapeln med kyrkklockorna klarade sig.\n_START_SECTION_\nNuvarande kyrkan (1959-)\n_START_PARAGRAPH_\nSorgen var naturligtvis stor \xc3\xb6ver f\xc3\xb6rlusten och m\xc3\xa5nga i f\xc3\xb6rsamlingen ville \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6ra tr\xc3\xa4kyrkan. Det visade sig emellertid sv\xc3\xa5rt att inom rimlig tid f\xc3\xa5 fram timmer av r\xc3\xa4tt dimensioner och kvalit\xc3\xa9. En annan nackdel var de h\xc3\xb6ga v\xc3\xa4rmekostnaderna. S\xc3\xa5 var det ju eldfaran! Arkitekt Rolf Bergh engagerades och han presenterade ett f\xc3\xb6rslag till en nutida kyrka av samma storlek som den nedbrunna, men utf\xc3\xb6rd i tegel och med det s\xc3\xb6dra vapenhuset uppf\xc3\xb6rt av det brandskadade timret fr\xc3\xa5n sakristian. Fasaden ville han kl\xc3\xa4 med h\xc3\xa5rdbr\xc3\xa4nt tegel, lagt i m\xc3\xb6nster som skulle erinra om den gamla timmerkyrkans sp\xc3\xa5nbekl\xc3\xa4dnad. Rolf Berghs f\xc3\xb6rslag antogs, dock inte utan stridigheter. Enligt Mora tidning den 6 november 1959 \xc3\xa4ndrade f\xc3\xb6rsamlingen sin uppfattning om materialvalet efter att "arkitekten f\xc3\xa5tt s\xc3\xa4ga sitt". Midsommardagen 1963 invigdes den nya kyrkan av biskop Sven Sil\xc3\xa9n.'