b'\n_START_ARTICLE_\nDr\xc3\xa4ll\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc3\xa4ll \xc3\xa4r en v\xc3\xa4vteknik, som ger ett karakteristiskt rutm\xc3\xb6nster utan n\xc3\xa5got s\xc3\xa4rskilt m\xc3\xb6nsterinslag, i st\xc3\xa4llet \xc3\xa4r det varpen och inslaget som bildar de olika f\xc3\xa4lten. Dr\xc3\xa4ll v\xc3\xa4vs med atlas eller kypertbinding. Som allmogev\xc3\xa4v v\xc3\xa4vs dr\xc3\xa4ll vanligen i fyrskaft men ibland infogas extra skaft och \xc3\xa4nda upp till sexton skaft har kunnat v\xc3\xa4vas p\xc3\xa5 vanliga handv\xc3\xa4vstolar.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet \xc3\xa4r kommer fr\xc3\xa5n latinets tri = tre och licium, tr\xc3\xa5d. Via tyskan d\xc3\xa4r v\xc3\xa4vtekniken kallas drillich har ordet kommit till Sverige.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc3\xa4ll omtalas i den kungliga fataburen under 1500-talet och v\xc3\xa4vdes d\xc3\xa5 av yrkesv\xc3\xa4vare. Efterhand b\xc3\xb6rjade dock dr\xc3\xa4llen upptas av allmogen. I \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland finns en rik tradition av vadderade t\xc3\xa4cken v\xc3\xa4vda i dr\xc3\xa4ll med varp i bomull eller lin och inslag i ull, vanilgein i starka f\xc3\xa4rger. \xc3\x84ven i v\xc3\xa4stra Sk\xc3\xa5ne har vadderade t\xc3\xa4cken med inslag i ull v\xc3\xa4vts i dr\xc3\xa4ll. S\xc3\xa4rskilt i Sk\xc3\xa5ne har dukar i linne och halvlinne v\xc3\xa4vt i dr\xc3\xa4ll med \xc3\xa5tta till tio skaft. M\xc3\xa5nga av dr\xc3\xa4llm\xc3\xb6nstren har fantasifulla namn som Rosenborgs slott, Fransyska rosen, Natt och Dag och Lilla Wandringsman men \xc3\xa4ven namn som Kl\xc3\xb6ver i zig-zag, Kattfot och Avig och r\xc3\xa4t kattfot. _NEWLINE_M\xc3\xb6nsterb\xc3\xb6cker \xc3\xb6ver dr\xc3\xa4llv\xc3\xa4var finns redan fr\xc3\xa5n 1700-talet. Det trycktes \xc3\xa4ven dr\xc3\xa4llm\xc3\xb6nster som Hedda Ulrica \xc3\x96hmans Utr\xc3\xa4kning i Linne W\xc3\xa4fnader (1809), A M Barcks M\xc3\xb6nsterbok till W\xc3\xa4fnad p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt (1810), och H. M. Nordergrens W\xc3\xa4fm\xc3\xb6nster af \xc3\xa5tskillige sorter (1783) samt J. Ekenmark med systrars Afhandling om dr\xc3\xa4llers och dubbla golfmattors tillverkning med begagnade af harnesk-utrustning (1828).\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4vteknisk utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6renklade v\xc3\xa4vtekniken p\xc3\xa5 handv\xc3\xa4vstolarna med fyra skaft gjordes att m\xc3\xa5nga m\xc3\xb6nster gjordes om n\xc3\xa4r dr\xc3\xa4llen introducerades h\xc3\xa4r. Det ledde till v\xc3\xa4vtekniker d\xc3\xa4r m\xc3\xb6nstret ligger i ett l\xc3\xb6st m\xc3\xb6nsterinlag som g\xc3\xa5r \xc3\xb6ver och under bottenv\xc3\xa4ven i tuskaft. Denna teknik finns i flera varianter som h\xc3\xa5lkrus, daldr\xc3\xa4ll, v\xc3\xa4sterbottendr\xc3\xa4ll, fattigmansdr\xc3\xa4ll, sjuspr\xc3\xa5ngsdr\xc3\xa4ll och plattv\xc3\xa4v.\n_START_SECTION_\nDr\xc3\xa4ll i duk\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc3\xa4ll \xc3\xa4r vanligt i stora dukar, vilket i sig \xc3\xa4r lite f\xc3\xb6rv\xc3\xa5nande med tanke p\xc3\xa5 att det som regel handlar om v\xc3\xa4ldigt omfattande upps\xc3\xa4ttningar att g\xc3\xb6ra eftersom b\xc3\xa5de varp och inslag \xc3\xa4r m\xc3\xa5nga per centimeter.'