b'\n_START_ARTICLE_\nHusums s\xc3\xa5gverk\n_START_PARAGRAPH_\nHusums s\xc3\xa5gverk var en tr\xc3\xa4varuindustri i Husum i norra \xc3\x85ngermanland som existerade 1787\xe2\x80\x931909. S\xc3\xa5gverket har varit placerat p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4llen vid Hus\xc3\xa5ns nedre lopp. Det f\xc3\xb6rsta verket anlades av lokala intressenter men \xc3\xb6vertogs snart av bruksm\xc3\xa4nnen Clason, som kompletterade verksamheten med ett j\xc3\xa4rnbruk i Gide\xc3\xa5. Det andra s\xc3\xa5gverket, som byggdes av James Dickson & Co, blev under andra halvan av 1800-talet ett av de st\xc3\xb6rre i Sverige. Under merparten av sin existens drevs det med vattenkraft, men 1893 byggdes det om till \xc3\xa5ngdrift. Under 1900-talets f\xc3\xb6rsta decennium \xc3\xb6vertogs bolagets aktier av Mo och Domsj\xc3\xb6 AB, som efter att s\xc3\xa5gverket brunnit ned 1909 i st\xc3\xa4llet uppf\xc3\xb6rde den sulfatfabrik som sedan dess har pr\xc3\xa4glat Husum. De skogstillg\xc3\xa5ngar som under 1800-talet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades av Husums s\xc3\xa5gverk l\xc3\xa5g fr\xc3\xa4mst l\xc3\xa4ngs Gide\xc3\xa4lven och Hus\xc3\xa5n och tillh\xc3\xb6r idag Holmen Skog.\n_START_SECTION_\nAnl\xc3\xa4ggningstiden\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1787 anlade kantor Jacob Eurenius fr\xc3\xa5n H\xc3\xa4rn\xc3\xb6sand det f\xc3\xb6rsta s\xc3\xa5gverket i Husum p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra sida om Notstuguforsen i Hus\xc3\xa5n, nedanf\xc3\xb6r nuvarande Gammbacken. S\xc3\xa5gverket utrustades med tv\xc3\xa5 finbladiga rams\xc3\xa5gar och tilldelades ett \xc3\xa5rligt stockf\xc3\xa5ngstprivilegium p\xc3\xa5 1 600 tr\xc3\xa4d. Dessa skulle avverkas dels l\xc3\xa4ngs Hus\xc3\xa5n, dels l\xc3\xa4ngs den n\xc3\xa4raliggande och betydligt st\xc3\xb6rre Gide\xc3\xa4lven. Fr\xc3\xa5n avverkningsplatserna transporterades timret genom flottning, men det var mycket besv\xc3\xa4rligt eftersom inga s\xc3\xa4rskilda anordningar fanns f\xc3\xb6r att reglera vattenf\xc3\xb6ringen eller hindra att timret fastnade l\xc3\xa4ngs str\xc3\xa4nderna. I Hus\xc3\xa5n kunde det ta hela nio \xc3\xa5r att f\xc3\xa5 timret fr\xc3\xa5n den \xc3\xb6versta byn till s\xc3\xa5gverket. \xc3\x84ven i Gide\xc3\xa4lven var flottningen ett fler\xc3\xa5rsprojekt, och det h\xc3\xa4nde inte s\xc3\xa4llan att timret p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren drev ut till havs. N\xc3\xa4r timret samlats in utanf\xc3\xb6r Gide\xc3\xa4lvens mynning drogs det norrut till Hus\xc3\xa5ns mynning, d\xc3\xa4r det drogs vidare uppf\xc3\xb6r str\xc3\xb6mmen till s\xc3\xa5gverket av flera arbetare, ibland med hj\xc3\xa4lp av h\xc3\xa4st. N\xc3\xa4r timret sedan s\xc3\xa5gats flottades br\xc3\xa4derna nedf\xc3\xb6r Hus\xc3\xa5n, leddes in i en bom vid mynningen och roddes \xc3\xb6ver till lastageplatsen p\xc3\xa5 R\xc3\xa5g\xc3\xb6n, d\xc3\xa4r sulfatfabriken nu st\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nBr\xc3\xb6derna Clason tar \xc3\xb6ver 1803\n_START_PARAGRAPH_\nEfter n\xc3\xa5gra \xc3\xa4garbyten s\xc3\xa5ldes Husums s\xc3\xa5gverk 1803 till br\xc3\xb6derna Jacob Christian och Isaac Ephraim Clason, s\xc3\xb6ner till Graninge bruks \xc3\xa4gare Jacob Ephraim Clason. De var i f\xc3\xb6rsta hand ute efter att etablera ett nytt j\xc3\xa4rnbruk i \xc3\x85ngermanland och fick 1804 tillst\xc3\xa5nd att anl\xc3\xa4gga en smedja vid Hus\xc3\xa5n f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6r\xc3\xa4dla tackj\xc3\xa4rn. Snart nog tvingades emellertid br\xc3\xb6derna Clason inse att platsen d\xc3\xa4r Husums s\xc3\xa5gverk l\xc3\xa5g inte var l\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r ett j\xc3\xa4rnbruk. I st\xc3\xa4llet riktade man blickarna mot det n\xc3\xa4rmaste vattendraget s\xc3\xb6derut, Gide\xc3\xa4lven, och grundade d\xc3\xa4r i st\xc3\xa4llet Gide\xc3\xa5 bruk. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare s\xc3\xa5lde Isaac Ephraim Clason sin andel i bolaget till ett konsortium best\xc3\xa5ende av prosten Petrus Riz\xc3\xa9n i Tors\xc3\xa5ker samt Elias Grahn, inspektor vid Gide\xc3\xa5 bruk.\n_START_SECTION_\nJames Dickson & Co blir \xc3\xa4gare 1846\n_START_PARAGRAPH_\nYtterligare \xc3\xa4garbyten skedde under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft, varefter Husums s\xc3\xa5gverk och Gide\xc3\xa5 bruk 1846 k\xc3\xb6ptes av bolaget James Dickson & Co i G\xc3\xb6teborg, som bland annat var innehavare av Baggb\xc3\xb6le s\xc3\xa5gverk i V\xc3\xa4sterbotten och Svartviks s\xc3\xa5gverk i Medelpad._NEWLINE_Oscar Dickson l\xc3\xa4t uppf\xc3\xb6ra ett nytt vattendrivet s\xc3\xa5gverk n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre nedstr\xc3\xb6ms i Hus\xc3\xa5n, d\xc3\xa4r det \xc3\xa4n idag finns en dammbyggnad. Sedan det nya s\xc3\xa5gverket tagits i drift 1853 revs det gamla verket. Det nya verket fick tolv enkla s\xc3\xa5gramar, vilket kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med Baggb\xc3\xb6les \xc3\xa5tta och Svartviks sexton. Fr\xc3\xa5n att ha producerat 550 standards \xc3\xa5r 1850 \xc3\xb6kades produktionen nu till 1 450 standards. Husums s\xc3\xa5gverk blev d\xc3\xa4rmed en av de st\xc3\xb6rre vattens\xc3\xa5garna i Sverige._NEWLINE_Detta innebar f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s ett kraftigt \xc3\xb6kat r\xc3\xa5varubehov. F\xc3\xb6r att skaffa fram timmer k\xc3\xb6ptes hemman upp inom Gide\xc3\xa4lvens och Hus\xc3\xa5ns avrinningsomr\xc3\xa5den inom Bj\xc3\xb6rna, Gide\xc3\xa5 och Anundsj\xc3\xb6 socknar. Detta r\xc3\xa4ckte dock inte till, utan det var st\xc3\xa4ndiga problem att skaffa fram tillr\xc3\xa4ckligt mycket timmer genom f\xc3\xb6rhandlingar med b\xc3\xb6nderna, i konkurrens med ink\xc3\xb6pare fr\xc3\xa5n andra bolag._NEWLINE_Den \xc3\xb6kade kapaciteten innebar ocks\xc3\xa5 att s\xc3\xa5gverkets vattenbehov ibland kom i konflikt med flottningens. Det fanns olika f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 hur detta skulle kunna l\xc3\xb6sas, bland annat genom att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra vatten fr\xc3\xa5n Gide\xc3\xa4lven till Hus\xc3\xa5n. Det slutade emellertid med att flottningen i Hus\xc3\xa5n inst\xc3\xa4lldes 1871._NEWLINE_\xc3\x85r 1871 utskeppades n\xc3\xa4rmare 2 000 standards fr\xc3\xa5n Husums s\xc3\xa5gverk, huvudsakligen till England.\n_START_SECTION_\nGide\xc3\xa5 & Husums AB bildas 1875\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1875 s\xc3\xa5lde James Dickson & Co Gide\xc3\xa5 bruk och Husums s\xc3\xa5gverk, inklusive alla hemman, till det nybildade Gide\xc3\xa5 & Husums AB med aff\xc3\xa4rsmannen Olof Wijk som styrelseordf\xc3\xb6rande. De nya \xc3\xa4garna k\xc3\xb6pte upp skog och avverkningsr\xc3\xa4tter l\xc3\xa4ngs Gide\xc3\xa4lven och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade \xc3\xa5ngs\xc3\xa5gen i Gide\xc3\xa5backa. \xc3\x85r 1893 byggdes \xc3\xa4ven Husums s\xc3\xa5gverk om till \xc3\xa5ngs\xc3\xa5g med hj\xc3\xa4lp av en begagnad \xc3\xa5ngmaskin om 150 h\xc3\xa4stkrafter. _NEWLINE_\xc3\x85r 1896 ropade Gide\xc3\xa5 & Husums AB in en miljonst\xc3\xa4mpling i Gunnarn f\xc3\xb6r tre kronor tr\xc3\xa4det. Timret fr\xc3\xa5n denna stora avverkningspost m\xc3\xa5ste flottas p\xc3\xa5 Ume\xc3\xa4lven och d\xc3\xa4refter bogseras s\xc3\xb6derut l\xc3\xa4ngs kusten till Husum. Miljonst\xc3\xa4mplingen blev en betydelsefull resurs f\xc3\xb6r bolaget flera \xc3\xa5r fram\xc3\xa5t.\n_START_SECTION_\nMo och Domsj\xc3\xb6 AB k\xc3\xb6per bolaget 1903 och 1909\n_START_PARAGRAPH_\nMo och Domsj\xc3\xb6 AB f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade aktierna i Gide\xc3\xa5 & Husums AB i tv\xc3\xa5 omg\xc3\xa5ngar, 1903 och 1909. Ny chef blev Seth Kempe. N\xc3\xa4r Husums s\xc3\xa5gverk brann ned 1909 avslutades s\xc3\xa5gverksepoken p\xc3\xa5 orten och MoDo anlade i st\xc3\xa4llet den sulfatfabrik som sedan dess varit Husums stora arbetsgivare. Sulfatfabriken har sedermera \xc3\xb6vertagits av Mets\xc3\xa4 Board, medan de skogar som en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades av Husums s\xc3\xa5gverk tillh\xc3\xb6r Holmen Skog.'