b'\n_START_ARTICLE_\nTankeexperiment\n_START_PARAGRAPH_\nEtt tankeexperiment \xc3\xa4r att f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla sig en situation som inte \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmer med verkligheten i syfte att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 eller f\xc3\xb6renkla n\xc3\xa5gonting och vad som f\xc3\xb6ljer av det. Tankeexemplet kan b\xc3\xa5de vara m\xc3\xb6jligt att genomf\xc3\xb6ra eller inte, och \xc3\xa4ven om det kan genomf\xc3\xb6ras s\xc3\xa5 beh\xc3\xb6ver det inte finnas n\xc3\xa5gon avsikt att faktiskt genomf\xc3\xb6ra det. M\xc3\xa5let med tankeexperiment brukar ofta vara att utforska m\xc3\xb6jliga konsekvenser av olika principer. K\xc3\xa4nda exempel p\xc3\xa5 tankeexperiment innefattar bland annat "Om ett tr\xc3\xa4d faller i skogen", Schr\xc3\xb6dingers katt och Maxwells demon.\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nTankeexperiment har f\xc3\xb6rekommit mycket l\xc3\xa4nge, och var i antiken det vanliga m\xc3\xb6nstret f\xc3\xb6r matematiska bevis. Tankeexperimentet \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n euklidisk geometri, d\xc3\xa4r fokus snarare l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 de konceptuella \xc3\xa4n p\xc3\xa5 de experimentella delarna av ett tankeexperiment. I modern vetenskapshistoria \xc3\xa4r ett framtr\xc3\xa4dande tankeexperiment Galileos demonstration av att fallande objekt m\xc3\xa5ste falla i samma hastighet oavsett massa. M\xc3\xa5nga tror att detta var en regelr\xc3\xa4tt fysisk demonstration, d\xc3\xa4r Galileo fr\xc3\xa5n lutande tornet i Pisa sl\xc3\xa4ppte tv\xc3\xa5 tunga vikter. Faktum \xc3\xa4r dock att det var en logisk demonstration d\xc3\xa4r Galileo anv\xc3\xa4nde tankeexperiment._NEWLINE_Tankeexperiment har f\xc3\xb6rekommit i flera olika f\xc3\xa4lt under l\xc3\xa5ng tid, bland annat filosofi, r\xc3\xa4ttsvetenskap, fysik och matematik. Inom filosofin har det \xc3\xa5tminstone anv\xc3\xa4nts sedan antiken, vissa experiment redan sedan innan Sokrates. Inom r\xc3\xa4ttsvetenskapen var tankeexperiment v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r romerska advokater, vilket har citerats i Digesta. Inom fysiken och andra naturvetenskaper har det f\xc3\xb6rekommit anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rda experiment fr\xc3\xa5n 1700-talet, och framf\xc3\xb6rallt under 1900-talet, \xc3\xa4ven om exempel kan finnas s\xc3\xa5 tidigt som hos Galileo.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nDe anv\xc3\xa4nds ofta f\xc3\xb6r att utmana (eller avf\xc3\xa4rda) f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande teorier, ofta genom reductio ad absurdum, f\xc3\xb6r att bekr\xc3\xa4fta f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande teorier, etablera nya teorier eller samtidigt avf\xc3\xa4rda en f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande teori och etablera en ny, genom \xc3\xb6msesidigt uteslutande.\n_START_SECTION_\nInom filosofin\n_START_PARAGRAPH_\nInom filosofin f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller man sig i ett tankeexperiment vanligtvis ett scenario med syftet att f\xc3\xa5 fram ett intuitivt eller f\xc3\xb6rnuftigt svar p\xc3\xa5 hur saker beter sig i tankeexperimentet. Scenariot utformas vanligtvis f\xc3\xb6r att komma \xc3\xa5t en specifik filosofisk st\xc3\xa5ndpunkt, s\xc3\xa5som moralitet, medvetandets natur eller lingvistisk referens. Svaret p\xc3\xa5 det f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llda scenariot v\xc3\xa4ntas ge oss svar p\xc3\xa5 denna st\xc3\xa5ndpunkts natur i varje scenario, verkligt eller fantiserat. Ofta hoppas man att det finns allm\xc3\xa4n samst\xc3\xa4mmighet om de intuitioner som man f\xc3\xa5r fram genom tankeexperimentet. Ett framg\xc3\xa5ngsrikt tankeexperiment \xc3\xa4r ett d\xc3\xa4r intuitionerna om det \xc3\xa4r brett accepterade. Ofta, dock, har filosofier vitt skilda \xc3\xa5sikter om sina intuitioner om ett givet scenario. Till och fr\xc3\xa5n har naturtillst\xc3\xa5ndet varit ett vanligt tankeexperiment, bland annat hos Thomas Hobbes, John Locke och John Rawls (delvis, se \xc3\xa4ven okunnighetens sl\xc3\xb6ja). Ett tidigt tankeexperiment var Platons grottliknelse._NEWLINE_Ett scenario som framst\xc3\xa4lls i ett tankeexperiment m\xc3\xa5ste i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n vara m\xc3\xb6jligt. I m\xc3\xa5nga tankeexperiment \xc3\xa4r scenariot nomologiskt m\xc3\xb6jligt (f\xc3\xb6renligt med naturlagar). John Searles Det kinesiska rummet \xc3\xa4r nomologiskt m\xc3\xb6jligt. Vissa tankeexperiment framst\xc3\xa4ller scenarior som inte \xc3\xa4r nomologiskt m\xc3\xb6jliga. Hilary Putnams tvillingv\xc3\xa4rld, d\xc3\xa4r Putnam ber l\xc3\xa4saren f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla sig ett scenario i vilken det finns en substans med alla observerbara egenskaper hos vatten (smak, f\xc3\xa4rg, kokpunkt) men som \xc3\xa4r kemiskt annorlunda fr\xc3\xa5n vatten. Det har argumenterats f\xc3\xb6r att detta tankeexperiment inte \xc3\xa4r nomologiskt m\xc3\xb6jligt \xc3\xa4ven om det till exempel skulle kunna vara metafysiskt m\xc3\xb6jligt. Det \xc3\xa4r omdiskuterat huruvida ett tankeexperiments nomologiska om\xc3\xb6jlighet g\xc3\xb6r intuitioner om det mer diskutabla._NEWLINE_I vissa fall kan hypotetiska scenarior anses vara \xc3\xa4ven metafysiskt om\xc3\xb6jliga, eller om\xc3\xb6jliga \xc3\xb6ver huvud taget. David Chalmers menar att vi kan f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla oss zombier, eller personer som \xc3\xa4r fysiskt identiska med oss p\xc3\xa5 alla s\xc3\xa4tt men som saknar medvetande. Detta anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att bevisa att fysikalism \xc3\xa4r falskt. Vissa h\xc3\xa4vdar dock att zombier inte g\xc3\xa5r att f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla sig: vi kan lika mycket f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla oss en zombie som att 1+1=3. Andra har h\xc3\xa4vdat att ett scenarios begriplighet kanske inte medf\xc3\xb6r dess m\xc3\xb6jlighet._NEWLINE_Inom s\xc3\xa4rskilt medvetandefilosofin har anv\xc3\xa4ndandet av tankeexperiment kritiserats. Daniel Dennett har h\xc3\xa5nfullt refererat till vissa typer av tankeexperiment, s\xc3\xa5som det kinesiska rummet, och h\xc3\xa4vdat att de blott \xc3\xa4r tunt f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dda v\xc3\xa4djan till intuitioner, som misslyckas n\xc3\xa4r de analyseras noggrant. Annan kritik har lyfts \xc3\xa4r att vissa science fiction-liknande tankeexperiment \xc3\xa4r f\xc3\xb6r vilda f\xc3\xb6r att kunna ge klara intuitioner, eller att alla resulterande intuitioner inte m\xc3\xb6jligtvis skulle kunna tillh\xc3\xb6ra den verkliga v\xc3\xa4rlden.'