b'\n_START_ARTICLE_\nSvenska arbetaref\xc3\xb6rbundet\n_START_PARAGRAPH_\nSvenska arbetaref\xc3\xb6rbundet var en s\xc3\xa5 kallad "gul facklig organisation", vilken p\xc3\xa5 initiativ av Josef Nilsson konstituerades 3 och 4 november 1899 i Stockholm, n\xc3\xa4rmast ett resultat av Landsorganisationens sammankoppling med Sveriges socialdemokratiska arbetareparti. Organisationen uppl\xc3\xb6stes vid tiden f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget._NEWLINE_F\xc3\xb6rbundets \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l angavs i stadgarna vara att sammansluta arbetare, m\xc3\xa4n och kvinnor, av skilda yrken, f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra deras st\xc3\xa4llning i ekonomiskt, socialt och intellektuellt avseende, och man avvisade anklagelserna om att vara en av arbetsgivare bildad och ledd organisation. F\xc3\xb6rbundet var indelat i sju distrikt, i spetsen f\xc3\xb6r vilka stod de av f\xc3\xb6rbundskongressen utsedda f\xc3\xb6rtroender\xc3\xa5dsledam\xc3\xb6terna, en fr\xc3\xa5n varje distrikt. F\xc3\xb6rbundsstyrelsen hade sitt s\xc3\xa4te i Stockholm. F\xc3\xb6rbundet hade omkring 10 000 medlemmar och ett stort antal lokalavdelningar fanns p\xc3\xa5 olika platser inom Sverige. Genom f\xc3\xb6rbundets f\xc3\xb6rmedling kom ett stort antal kollektivavtal inom olika yrken till st\xc3\xa5nd._NEWLINE_Svenska arbetaref\xc3\xb6rbundet startade 1900 Arbetaretidningen, vilken utgavs med skiftande frekvens, den var som h\xc3\xb6gst 1910\xe2\x80\x9311 med ett nummer per vecka. Man utgav \xc3\xa4ven jultidningen Jul-ljuset 1908\xe2\x80\x9311. Enligt Kungliga biblioteket utgavs sista numret av Arbetaretidningen den 15 december 1916, medan Nordisk familjebok uppger att f\xc3\xb6rbundet upph\xc3\xb6rde att existera 1915.'