b'\n_START_ARTICLE_\nHjulspindlar\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4tets konstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nHjulspindlarna spinner sina n\xc3\xa4t i en specifik ordning. F\xc3\xb6rst f\xc3\xb6rankras en tr\xc3\xa5d mellan tv\xc3\xa5 fasta punkter. Spindeln antingen vandrar \xc3\xb6ver med tr\xc3\xa5den, eller kastar ut den och l\xc3\xa5ter vinden f\xc3\xb6ra den r\xc3\xa4tt. Spindeln g\xc3\xa5r sedan tillbaka med hj\xc3\xa4lp av den f\xc3\xb6rsta tr\xc3\xa5den, och drar med sig ytterligare en tr\xc3\xa5d som f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkning. Spindeln g\xc3\xa5r sedan till mitten av sina tv\xc3\xa5 linor, och f\xc3\xa4ster en form av \xc3\xb6gla i den ena. D\xc3\xa4refter glider den sakta ned med en ny tr\xc3\xa5d mot hjuln\xc3\xa4tets blivande centrum. Sedan spinns resterande delar av ytterramen och f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rks med tr\xc3\xa5dar till centrum. Ytterligare radiella tr\xc3\xa5dar tillverkas sedan f\xc3\xb6r att stadga strukturen. D\xc3\xa4refter spinns en provisorisk spiral fr\xc3\xa5n centrum och ut. Denna agerar bara i f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkande syfte, och har ingen form av klister p\xc3\xa5 sig. Den provisoriska spiralen ers\xc3\xa4tts slutligen utifr\xc3\xa5n och in men en ny spiral av denna g\xc3\xa5ng klibbig tr\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nStabilimentum\n_START_PARAGRAPH_\nEn del arter inom sl\xc3\xa4ktet Araneidae spinner in skimrande tr\xc3\xa5dar l\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r att reflektera ljus i sina n\xc3\xa4t. Denna struktur kallas f\xc3\xb6r stabilimentum, och syns tydligt i n\xc3\xa4tet som tjocka, klara linjer. Utseendet p\xc3\xa5 stabilimentum varierar kraftigt. De kan bilda stora cirklar i mitten av n\xc3\xa4tet, de kan vara spiralformade med utg\xc3\xa5ngspunkt fr\xc3\xa5n centrum, men de kan \xc3\xa4ven bilda mer linj\xc3\xa4ra strukturer \xe2\x80\x93 exempelvis kors- och blixtm\xc3\xb6nster._NEWLINE_Hur och n\xc3\xa4r stabilimentum implementeras i spindlarnas hjuln\xc3\xa4t varierar kraftigt mellan olika arter. Vanligtvis anv\xc3\xa4nds det mest av yngre individer, medan de \xc3\xa4ldre med mindre frekvens l\xc3\xa4gger ned arbetet som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r att bygga upp dem. M\xc3\xa5nga arter anv\xc3\xa4nder det ist\xc3\xa4llet under hela sin livstid. Formen p\xc3\xa5 stabilimentum kan ocks\xc3\xa5 ta sig olika skepnader vid varje ombyggnation av n\xc3\xa4tet hos en och samma individ._NEWLINE_Funktionen hos stabilimentum i spindeln\xc3\xa4ten \xc3\xa4r omdebatterad av araknologer. \xc3\x84ldre forskning menar att strukturerna anv\xc3\xa4nds i ett rent defensivt syfte mot rovdjur, d\xc3\xa5 spindeln enkelt kan g\xc3\xb6mma sig bakom dem. Stabilimentum skulle ocks\xc3\xa5 kunna fylla en rent f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkande funktion, genom att f\xc3\xb6rdela f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av sp\xc3\xa4nningar \xc3\xb6ver n\xc3\xa4tet. En annan \xc3\xa4ldre tanke \xc3\xa4r att de fungerar som varningssignaler f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre djur, s\xc3\xa5 att exempelvis inte f\xc3\xa5glar r\xc3\xa5kar flyga in i n\xc3\xa4ten och d\xc3\xa4rigenom f\xc3\xb6rst\xc3\xb6r dem. Nyare forskning pekar dock p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got helt annat, och menar ist\xc3\xa4llet att strukturerna anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att locka till sig bytesdjur. Silket de byggs upp av reflekterar n\xc3\xa4mligen ultraviolett ljus mycket mer effektivt \xc3\xa4n \xc3\xb6vriga delar av hjuln\xc3\xa4tet. Fenomenet f\xc3\xb6rekommer vanligtvis hos blommor f\xc3\xb6r att attrahera pollinerande insekter, och det kan h\xc3\xa4nda att spindlarna utnyttjar detta f\xc3\xb6r att effektivisera sin f\xc3\xa4lla.\n_START_SECTION_\nEvolution\n_START_PARAGRAPH_\nKonsten att anv\xc3\xa4nda snaror och dylikt av silke f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5nga byten \xc3\xa4r utan tvekan en av de mer viktiga anpassningarna spindlarna genomg\xc3\xa5tt. Det finns fossil som tyder p\xc3\xa5 att ordningen gjort detta med hj\xc3\xa4lp av spinnorgan s\xc3\xa5 tidigt som under den geologiska perioden Devon och Karbon. Sedan dess har flertalet ytterligare mer raffinerade modifikationer i anv\xc3\xa4ndandet av silket utvecklats. Just hjulspindlarna tros ha uppkommit under \xc3\xa4ldre krita, n\xc3\xa5got forskare kommit fram till genom att studera v\xc3\xa4lbevarad kalksten fr\xc3\xa5n Sierra de Montsech i Spanien. Individerna konserverade i stenen uppvisar v\xc3\xa4lutvecklade spinnorgan i kombination med f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngda fr\xc3\xa4mre benpar och ett kortare tredje benpar. Detta syns idag enbart hos tv\xc3\xa5 familjer av moderna spindlar (Araneidae och Uloboriade), b\xc3\xa5da skickliga hjuln\xc3\xa4tsv\xc3\xa4vare. Spindlar vars ben \xc3\xa4r organiserade p\xc3\xa5 detta vis har ett mycket karakt\xc3\xa4ristiskt s\xc3\xa4tt att placera extremiteterna i avslappnat l\xc3\xa4ge; med de fr\xc3\xa4mre benparen utstr\xc3\xa4ckta, och det tredje paret fastklamrande exempelvis en gren. Forts\xc3\xa4ttningsvis uppvisar de fossiliserade spindlarna \xc3\xa4ven tre b\xc3\xb6jda klor p\xc3\xa5 tarsusomr\xc3\xa5det l\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r att dra \xc3\xa5t n\xc3\xa4t'