b'\n_START_ARTICLE_\nSn\xc3\xb6skohare\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb6skoharar lever i Nordamerika. De finns i n\xc3\xa4stan hela Alaska och Kanada (med undantag av de allra nordligaste regioner) och dessutom i delar av \xc3\xb6vriga USA (i norra och nord\xc3\xb6stra landsdelar samt i Klippiga bergen).\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nMed en l\xc3\xa4ngd av 41 till 52 centimeter och en vikt omkring 1,5 kilogram r\xc3\xa4knas denna art till de mindre i sl\xc3\xa4ktet. Svansens l\xc3\xa4ngd ligger mellan 3 och 5 centimeter. Liksom skogsharen (Lepus timidus) byter sn\xc3\xb6skoharen p\xc3\xa4ls f\xc3\xb6re vintern. F\xc3\xa4rgen \xc3\xa4ndrar sig fr\xc3\xa5n brunaktig till vit vad som ger ett b\xc3\xa4ttre kamouflage i sn\xc3\xb6n. Ett markant k\xc3\xa4nnetecken \xc3\xa4r de 6 till 7 centimeter l\xc3\xa5nga \xc3\xb6ronen med svarta spetsar. P\xc3\xa4lsen byts bara i norra delar av utbredningsomr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 harens fotsula finns m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5r (huvudsakligen vid de bakre extremiteterna) som g\xc3\xb6r att foten liknar en sn\xc3\xb6sko.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nArten lever i flera olika habitat som till exempel taiga, tundra, \xc3\xb6ppna gr\xc3\xa4sregioner och tr\xc3\xa4skmarker. Varje individ lever ensam men det finns ofta flera exemplar i samma region med \xc3\xb6verlappande revir. Sn\xc3\xb6skohare \xc3\xa4r vanligen aktiv p\xc3\xa5 gryningen och natten men den \xc3\xa4r \xc3\xa4ven ute vid molnigt v\xc3\xa4der. Som alla harar i sl\xc3\xa4ktet Lepus kan den snabb springa och bra simma som \xc3\xa4r en f\xc3\xb6rdel vid flykten. Sn\xc3\xb6skoharen g\xc3\xa5r inte i vinterdvala._NEWLINE_F\xc3\xb6dans sammans\xc3\xa4ttning \xc3\xa4r beroende p\xc3\xa5 region och \xc3\xa5rstid. Haren \xc3\xa4ter bland annat gr\xc3\xa4s, blommor, knopp, kvistar och bark. Under vintern \xc3\xa4ter den ibland k\xc3\xb6ttet av d\xc3\xb6da artfr\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParningstiden ligger mellan mars och augusti. Honan har m\xc3\xb6jlighet att para sig tre g\xc3\xa5nger under hela tiden. Dr\xc3\xa4ktigheten varar i cirka 38 dagar och per kull f\xc3\xb6ds tv\xc3\xa5 till fyra (s\xc3\xa4llan upp till \xc3\xa5tta) ungdjur. Nyf\xc3\xb6dda harar \xc3\xa4r "borymmare" och redan efter en m\xc3\xa5nad slutar honan att ge di.\n_START_SECTION_\nHot\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb6skoharar har flera naturliga fiender, d\xc3\xa4ribland gr\xc3\xa5- och r\xc3\xb6dr\xc3\xa4v, r\xc3\xb6dlo, pr\xc3\xa4rievarg och varg. Populationen utf\xc3\xb6r periodiska \xc3\xb6kningar och minskningar beroende p\xc3\xa5 antalet fiender och tillg\xc3\xa5ng till f\xc3\xb6da. P\xc3\xa5 grund av den h\xc3\xb6ga reproduktionstakten r\xc3\xa4knas dessa harar inte till de hotade arterna.'