b'\n_START_ARTICLE_\nKalka\xe2\x80\x93Shimla Railway\n_START_PARAGRAPH_\nKalka-Shimla Railway \xc3\xa4r en (762 mm bred) smalsp\xc3\xa5rig j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g i nordv\xc3\xa4stra Indien och g\xc3\xa5r till st\xc3\xb6rsta delen i bergig terr\xc3\xa4ng fr\xc3\xa5n Kalka till Shimla. Den \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina hisnande vyer \xc3\xb6ver bergen och omgivande byar.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nShimla (f\xc3\xb6rr stavat Simla) grundades av britterna kort efter Gurkhakriget, och ligger p\xc3\xa5 2 649 meters h\xc3\xb6jd vid foten av Himalya. P\xc3\xa5 1830-talet, hade Shimla redan utvecklats till en viktig bas f\xc3\xb6r britterna. Den blev sommarhuvudstad i Brittiska Indien 1864, och var \xc3\xa4ven Brittiska arm\xc3\xa9ns h\xc3\xb6gkvarter i Indien. F\xc3\xb6re byggandet av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen utgjordes kommunikationerna med v\xc3\xa4rlden utanf\xc3\xb6r av en byk\xc3\xa4rra._NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen byggdes av Delhi-Ambala-Kalka Railway Company som inleddes 1898. Den uppskattade kostnaden p\xc3\xa5 om 86,78,500 Rs, blev dock dubbelt s\xc3\xa5 stor under projektets genomf\xc3\xb6rande. Den 96,54 km l\xc3\xa5nga banan \xc3\xb6ppnades f\xc3\xb6r trafik 9 november 1903. P\xc3\xa5 grund av den h\xc3\xb6ga kapital- och underh\xc3\xa5llskostnaden, samt de speciella arbetsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena, till\xc3\xa4ts Kalka-Shimla Railway ta ut h\xc3\xb6gre taxor \xc3\xa4n de normala p\xc3\xa5 andra banor. Detta, var dock inte tillr\xc3\xa4ckligt f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla uppe f\xc3\xb6retaget och staten var tvungen att k\xc3\xb6pa det den 1 januari 1906 f\xc3\xb6r 1,71,07,748 Rs._NEWLINE_I mitten av augusti 2007, f\xc3\xb6rklarade Himachal Pradeshs j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen vara ett kulturarv som ett led i f\xc3\xb6rberedelserna f\xc3\xb6r dess granskning i september._NEWLINE_Under omkring en vecka med b\xc3\xb6rjan 11 september 2007, bes\xc3\xb6kte ett expertteam fr\xc3\xa5n Unesco j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r att unders\xc3\xb6ka j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen om den platsar som v\xc3\xa4rldsarv. 7 juli 2008, inkluderades Kalka-Shimla Railway i v\xc3\xa4rldsarvet Bergsj\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar i Indien The Mountain Railways of India (including Darjeeling Himalayan Railway and Nilgiri Mountain Railway) and Chhatrapati Shivaji Terminus in Mumbai have already been declared as world heritage properties.\n_START_SECTION_\nRutt\n_START_PARAGRAPH_\nKalka-Shimla Railway byggdes f\xc3\xb6r att ansluta till Shimla, den brittiska Rajans sommarhuvudstad, till det Indiska j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tet. Idag, \xc3\xa4r Shimla huvudstad i Himachal Pradesh och Kalka \xc3\xa4r en stad i distriktet Panchkula i delstaten Haryana. Spektakul\xc3\xa4ra scenerierna och konstruktionens underverk, h\xc3\xa5ller resen\xc3\xa4ren p\xc3\xa5 banan trollbunden. N\xc3\xa4r t\xc3\xa5get l\xc3\xa4mnar Kalka, 656 m \xc3\xb6ver havet, b\xc3\xb6rjar t\xc3\xa5get omedelbart sin stigning fr\xc3\xa5n foten av berget.\n_START_SECTION_\nStationer\n_START_PARAGRAPH_\nBanan erbjuder en panoramafr\xc3\xb6jd \xc3\xb6ver det pittoreska Himalya fr\xc3\xa5n Sivalikkullarna vid Kalka till fler viktiga punkter s\xc3\xa5som Dharampur, Solan, Kandaghat, Taradevi, Barog, Salogra, Summerhill och Shimla p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd av 2 076 m.\n_START_SECTION_\nTunnlar\n_START_PARAGRAPH_\nKalka-Shimla Railway g\xc3\xa5r genom 103 tunnlar (en anv\xc3\xa4nds inte; s\xc3\xa5 endast 102 \xc3\xa4r i tj\xc3\xa4nst). L\xc3\xa4gsta tunneln \xc3\xa4r vid Barog, och har f\xc3\xa5tt sitt namn efter ingenj\xc3\xb6ren som ledde byggandet. Tunneln, som \xc3\xa4r 1143,61 meter l\xc3\xa5ng, och passerar genom sprucken sandsten, har en intressant och tragisk historia kopplat till dess byggande. Barog, ledande ingenj\xc3\xb6ren, gjorde misstaget att besluta gr\xc3\xa4va tunneln fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da \xc3\xa4ndar. Tunnelns b\xc3\xa5da delar m\xc3\xb6ttes dock inte p\xc3\xa5 grund av fel i dragningen. Det s\xc3\xa4gs att Brittiska myndigheterna l\xc3\xa4t honom b\xc3\xb6ta Re 1, f\xc3\xb6r att sl\xc3\xb6sat bort statens pengar i tunneln. Brittiska ingenj\xc3\xb6ren kunde inte sm\xc3\xa4lta f\xc3\xb6rnedringen och under en promenad med sin hund, sk\xc3\xb6t han sig sj\xc3\xa4lv i ren desperation. Han begick sj\xc3\xa4lvmord n\xc3\xa4ra vad som idag \xc3\xa4r delstats\xc3\xa4gda Barog Pine Wood Hotel. Det s\xc3\xa4gs att hans hund n\xc3\xa4r han s\xc3\xa5g sin husse bl\xc3\xb6da, sprang i panik till byn f\xc3\xb6r hj\xc3\xa4lp, n\xc3\xa4ra nuvarande Barogs j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstation. N\xc3\xa4r folk slutligen n\xc3\xa5dde platsen, hade Barog tagit sitt sista andetag. Hans tunnel \xc3\xb6vergavs och en andra tunnel byggdes en kilometer bort under ledning av chefsingenj\xc3\xb6ren H.S. Harrington. Harrington hade hj\xc3\xa4lp av Bhalku, en man fr\xc3\xa5n Jhaja, n\xc3\xa4ra Chail, som hade en naturbeg\xc3\xa5vning f\xc3\xb6r ingenj\xc3\xb6rskonst, som \xc3\xa4ven tros ha hj\xc3\xa4lp brittiska ingenj\xc3\xb6rer gr\xc3\xa4va andra tunnlar l\xc3\xa4gns j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. Bhalku \xc3\xa4r ett lokalt helgon, och fick tydligen en guldmedalj f\xc3\xb6r sin roll i j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsbygget.\n_START_SECTION_\nInfrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nBanan har 864 broar, d\xc3\xa4r en \xc3\xa4r en 18.29 m l\xc3\xa5ng fackverksbro i st\xc3\xa5l med pl\xc3\xa5tbekl\xc3\xa4dda balkspan. De andra \xc3\xa4r viadukter med flerv\xc3\xa5niga valvb\xc3\xa5gsgallerier likt en forntida Romersk akvedukt. Bro nr 493, historiskt k\xc3\xa4nd som "Valvb\xc3\xa5gsgalleriet", ligger mellan stationerna Kandaghat och Kanoh, \xc3\xa4r en valvb\xc3\xa5gsbro i tre plan, byggd av huggen sten. Bro nr 226; mellan Sonwara och Dharampur \xc3\xa4r en valvb\xc3\xa5gsbro som har 5 s an arch gallery bridge having 5 plan gallerier med flera spann, byggd med huggen sten och g\xc3\xa5r \xc3\xb6ver en djup dal omgiven av h\xc3\xb6ga bergstoppar. _NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen har en lutningsgrad p\xc3\xa5 1 till 33 eller 3\xc2\xa0%. Den har 919 kurvor, skarpaste kurvan \xc3\xa4r 48 grader (en radie p\xc3\xa5 37.47 m). Med start p\xc3\xa5 656 meters h\xc3\xb6jd, slutar banan p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd av 2 0766 meter i Shimla. Banan anv\xc3\xa4nde ursprungligen r\xc3\xa4ls med en vikt p\xc3\xa5 21  kg/m men lades senare om till en r\xc3\xa4ls p\xc3\xa5 30 kg/m.\n_START_SECTION_\nLok\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rst loket som kom var tv\xc3\xa5 log av klass "B" 0-4-0ST fr\xc3\xa5n den k\xc3\xa4nda Darjeeling Himalayan Railway. Dessa var byggda f\xc3\xb6r 610 mm sp\xc3\xa5rvidd, men konverterades till 762 mm sp\xc3\xa5rvidd 1901. De var dock inte tillr\xc3\xa4ckligt starka f\xc3\xb6r jobbet och s\xc3\xa5ldes 1908. Dessa f\xc3\xb6ljdes av 10 lok med av typen 0-4-2T med en n\xc3\xa5got starkare design och introducerades 1902. Dessa lok v\xc3\xa4gde 21,5 ton vardera och hade 762 mm sp\xc3\xa5rvidd med 304.8 mm x 406.4 mm cylindrar. De var senare klassificerade till klass "B" av North Western State Railways. Alla loken byggdes av det brittiska bolaget Sharp Stewart._NEWLINE_St\xc3\xb6rre lok introducerades i form av en 2-6-2T, d\xc3\xa4r 30 byggdes med sm\xc3\xa4rre skillnader mellan 1904 och 1910. De byggdes av Hunslet och North British Locomotive Company. Loken v\xc3\xa4gde omkring 35 tons (35.56 tonnes), hade 762 mm sp\xc3\xa5rvidd och 355.6\xc2\xa0mm x 406.4\xc2\xa0mm cylindrar. Dessa lok, senare klassade K och K2 av North Western State Railways, hanterade senare hela j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gstrafiken under \xc3\xa5ngmaskinseran. Ett par Kitson-Meyer 2-6-2+2-6-2-ledade lok, klassade TD, k\xc3\xb6ptes in 1928. De f\xc3\xb6ll snabbt i ogillande, d\xc3\xa5 de ofta tog hela dagen f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4tta samman tillr\xc3\xa4ckligt med gods f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdiga att k\xc3\xb6ra ett godst\xc3\xa5g med ett av dessa lok. Varuavs\xc3\xa4ndare som letade efter snabbare tj\xc3\xa4nster b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4nda v\xc3\xa4gtransporter. Dessa 68 ton (69.09 ton) tunga lok flyttades snart \xc3\xb6ver till Kangra Valley Railway, och slutade senare som lok i Pakistan, konverterade f\xc3\xb6r 1 000 mm smalsp\xc3\xa5rig j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g.\n_START_SECTION_\nRullande materiel\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen anv\xc3\xa4nde fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan konventionella fyrhjuliga boggivagnar. Tareringsvikten av dessa vagnar innebar att endast fyra av boggivagnarna kunde dras uppf\xc3\xb6r av 2-6-2T-lok. I ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att \xc3\xb6ka lastkapaciteten 1908 byggdes hela vagnsparken om till boggivagnar, 10 m l\xc3\xa5nga och 2,1 m breda, med hj\xc3\xa4lp av st\xc3\xa5lramar och karosser. F\xc3\xb6r att ytterligare spara vikt gjordes taket i aluminium. Den minskade vikten innebar att loken nu kunde dra sex av de st\xc3\xb6rre vagnarna, en betydande f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring. Detta var ett tidigt exempel p\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndningen av st\xc3\xa5l i vagnskonstruktioner f\xc3\xb6r att minska vagnarnas tareringsvikt.\n_START_SECTION_\nTV-film\n_START_PARAGRAPH_\nIn Storbritannien, har BBC gjort en serie av tre dokument\xc3\xa4rer som handlar om Indian Hill Railways http://www.bbc.co.uk/programmes/b00qzk9r d\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta handlar om Darjeeling Himalayan Railway. Kalka-Shimla Railway var \xc3\xa4mnet f\xc3\xb6r tredje programmet som visades p\xc3\xa5 BBC4 i februari 2010, och p\xc3\xa5 BBC2 i april 2010. Regiss\xc3\xb6r: Hugo Smith; producent: Gerry Troyna.'