b'\n_START_ARTICLE_\nWitenagemot\n_START_PARAGRAPH_\nWitenagemot (eller Witan) var en politisk institution i det anglosaxiska England mellan 800-talet och 1000-talet. Namnet witenagemot kommer fr\xc3\xa5n gammalengelska f\xc3\xb6r visa m\xc3\xa4ns m\xc3\xb6te" (witan, vis man eller r\xc3\xa5dgivare; gemot, m\xc3\xb6te eller sammantr\xc3\xa4de) och var en sammanslutning av rikets m\xc3\xa4ktigaste m\xc3\xa4n i pr\xc3\xa4sterskapet, bland \xc3\xa5lderm\xc3\xa4nnen och de ledande thegnerna. _NEWLINE_Witan hade sitt ursprung i de germanska m\xc3\xb6ten som sammankallades f\xc3\xb6r att bevittna kunglig f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning. F\xc3\xb6re Englands enande p\xc3\xa5 800-talet samlades separata witan i rikena Essex, Kent, Mercia, Northumbria, Sussex och Wessex. \xc3\x84ven efter att Wessex blivit den dominerande makten i England och tr\xc3\xa4ngde undan de andra kungad\xc3\xb6mena, h\xc3\xb6lls lokala witan s\xc3\xa5 sent som fram till 1065. _NEWLINE_De sammankallades av kungen (och senare av regionala earler) och gav r\xc3\xa5d om rikets administration och organisation och s\xc3\xa5g \xc3\xb6ver fr\xc3\xa5gor om skatter, r\xc3\xa4ttsv\xc3\xa4sende samt inrikes och utrikes s\xc3\xa4kerhet. _NEWLINE_Witan kr\xc3\xa4vdes \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r att godk\xc3\xa4nna kungens tronf\xc3\xb6ljare. Den nye kungen blev den som witan ans\xc3\xa5g skulle var mest l\xc3\xa4mpad att styra riket, vilket n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis inte var f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende kungs avkomma. Kungar och earler kunde \xc3\xa4ven avs\xc3\xa4ttas av witan; Sigeberht av Wessex avsattes p\xc3\xa5 detta vis 755, Ethelwald av Northumbria 765._NEWLINE_Witan var i vissa h\xc3\xa4nseenden parlamentets f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, men hade annan makt och vissa st\xc3\xb6rre begr\xc3\xa4nsningar, man saknade en fast f\xc3\xb6rfarande, schema eller m\xc3\xb6tesplats- Kungen p\xc3\xa5 denna tid hade en roll som till viss del p\xc3\xa5minner om en president. Witan var s\xc3\xa5ledes en kontrollinstans f\xc3\xb6r den kungliga makten, f\xc3\xb6rhindrande av env\xc3\xa4lde och kunde styra under mellanperioder. _NEWLINE_Witan m\xc3\xb6ttes \xc3\xa5tminstone en g\xc3\xa5ng om \xc3\xa5ret och vanligtvis oftare. Det fanns inget s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r det nationella witan; de samlades p\xc3\xa5 minst 116 platser, d\xc3\xa4ribland Amesbury, Cheddar, Gloucester, London och Winchester. M\xc3\xb6tesplatsen var i allm\xc3\xa4nhet p\xc3\xa5 kungliga gods, men somliga h\xc3\xb6lls i det fria vid framtr\xc3\xa4dande klippor, kullar, \xc3\xa4ngar och ber\xc3\xb6mda tr\xc3\xa4d. _NEWLINE_Det mest k\xc3\xa4nda sammantr\xc3\xa4det h\xc3\xb6lls 5 januari 1066 d\xc3\xa5 man godk\xc3\xa4nde Harald Godwinson som kung efter Edvard Bek\xc3\xa4nnarens d\xc3\xb6d. _NEWLINE_Denna organisation avslutades vid normandernas invasion 1066, d\xc3\xa5 witan ersattes med curia regis, eller Kungens r\xc3\xa5d. Ett tecken p\xc3\xa5 witans kvarvarande arv \xc3\xa4r dock att curia regis fortsatte att kallas "witan" av historieskrivarna s\xc3\xa5 sent som p\xc3\xa5 1100-talet.'