b'\n_START_ARTICLE_\nMohammad Reza Pahlavi\n_START_PARAGRAPH_\nMohammad Reza Pahlavi (persiska: \xd9\x85\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf \xd8\xb1\xd8\xb6\xd8\xa7 \xd9\xbe\xd9\x87\xd9\x84\xd9\x88\xdb\x8c), f\xc3\xb6dd 26 oktober 1919 i Teheran i Iran, d\xc3\xb6d 27 juli 1980 i Kairo i Egypten, var shah av Iran (formellt Shahanshah-Aryamehr, "Konungarnas konung och Ariernas ljus") 1941\xe2\x80\x931979. Som Irans siste shah pr\xc3\xa4glade hans l\xc3\xa5nga styre landet med en kombination av sekularism, paniranism, iransk nationalism och social modernism, bland annat kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt samt jordreformer. Han avled av cancer i exil i Egypten.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nI april 1926 blev Mohammad Reza Pahlavi kronprins av Persien. 1941 blev han shah av Iran efter att hans far, Reza shah Pahlavi, vid en invasion av Sovjetunionen och Storbritannien tvingats abdikera p\xc3\xa5 grund av p\xc3\xa5st\xc3\xa5dd tyskv\xc3\xa4nlighet. De tillh\xc3\xb6rde Pahlavidynastin. Iran var ockuperat av de allierade (Sovjetunionen, Storbritannien och USA) 1941-1946._NEWLINE_1951 blev Mohammed Mossadeq regeringschef och landets f\xc3\xb6rsta demokratiskt valda ledare. Han genomdrev samma \xc3\xa5r en lag om f\xc3\xb6rstatligande av det brittisk\xc3\xa4gda Anglo-Iranian Oil Company, vilket ledde till konflikt med Storbritannien. Shahen tvingades fly Iran 1953 men \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde inom n\xc3\xa5gra dagar. Mossadeq avsattes samma \xc3\xa5r genom en statskupp kallad Operation Ajax, ledd av den amerikanska underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nsten CIA och brittiska MI 6 i samarbete med iranska monarkister under ledning av generalen Fazlollah Zahedi. Shahen \xc3\xa5terinsattes som statschef och tog full kontroll \xc3\xb6ver regeringen._NEWLINE_\xc3\x85r 1962 genomf\xc3\xb6rde Pahlavi en rad samh\xc3\xa4llsreformer under namnet den vita revolutionen. Detta medf\xc3\xb6rde att feodalismen avskaffades, att analfabetismen minskade och att sjukv\xc3\xa5rds- och utbildningssystemen f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades. Landets industri byggdes upp, j\xc3\xa4mlikheten f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades och ekonomin fick ett uppsving. \xc3\x84ven Irans kvinnor fick en avsev\xc3\xa4rt f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad social och r\xc3\xa4ttslig st\xc3\xa4llning i samh\xc3\xa4llet. Pahlavi fortsatte med sekulariseringsprocessen och moderniseringen som hans far p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat. Klyftan mellan den stora andelen fattiga och \xc3\xb6verklassen v\xc3\xa4xte. Mullorna protesterade mot det \xc3\xb6kade v\xc3\xa4stliga inflytandet som hotade de muslimska traditionerna._NEWLINE_1963 d\xc3\xb6dades ett tiotal demonstranter av milit\xc3\xa4ren. Demonstranterna kr\xc3\xa4vde att den f\xc3\xa4ngslade fundamentalistiskt shiamuslimske ledaren, ayatollah Ruhollah Khomeini skulle frisl\xc3\xa4ppas. Denne hade uppmanat till uppror mot statens landreform och kvinnors r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt._NEWLINE_Den 26 oktober 1967 l\xc3\xa4t Pahlavi och hans gem\xc3\xa5l Farah Diba sig kr\xc3\xb6nas till shah och shahbanu (kejsare och kejsarinna). 1971 firade landet den persiska monarkins 2500-\xc3\xa5rsjubileum med stora festligheter._NEWLINE_Under 1970-talet v\xc3\xa4xte ekonomin i takt med \xc3\xb6kande oljepriser. Pahlavi f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte g\xc3\xb6ra Iran till en modern industriell stormakt och st\xc3\xa4rkte landets inflytande i regionen. I samband med den v\xc3\xa4rldsomsp\xc3\xa4nnande energikrisen 1973 och efter att shahen best\xc3\xa4mt att Iran skulle fyrdubbla oljepriserna b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4stl\xc3\xa4nder (som var beroende av olja) visa sitt missn\xc3\xb6je med hans politik. 1975 blev Iran en enpartistat under det rojalistiska partiet Rastakhiz sedan shahen l\xc3\xa5tit uppl\xc3\xb6sa alla andra partier._NEWLINE_Levnadsstandarden i landet hade f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats avsev\xc3\xa4rt och med det den politiska medvetenheten. I mitten av 1970-talet studerade 50 000 unga iranier utomlands p\xc3\xa5 statliga stipendier. Dessa \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till sitt hemland och bidrog till att bygga upp landets industrier och infrastruktur. Samtidigt \xc3\xb6kade klyftorna i landet genom att staten ensidigt satsade p\xc3\xa5 storindustri och negligerade den traditionella k\xc3\xb6pmannaekonomin. Genom den ekonomiska h\xc3\xb6gkonjunkturen och liberaliseringar p\xc3\xa5 det sociala omr\xc3\xa5det b\xc3\xb6rjade traditionella grupper i samh\xc3\xa4llet protestera, fr\xc3\xa4mst ulaman och k\xc3\xb6pm\xc3\xa4nnen (basarhandlarna). Sedan ansl\xc3\xb6t sig \xc3\xa4ven radikala militanta v\xc3\xa4nstergrupper till oppositionen som motsatte sig shahens nationalism.\n_START_SECTION_\nRevolution och exil\n_START_PARAGRAPH_\n1977 d\xc3\xb6dades ayatollah Ruhollah Khomeinis \xc3\xa4ldste son Mustafa under mystiska omst\xc3\xa4ndigheter i Najaf, vilket utl\xc3\xb6ste v\xc3\xa5ldsamma protester av teologistudenter. Sex demonstranter sk\xc3\xb6ts till d\xc3\xb6ds. 1978 inf\xc3\xb6rdes undantagstillst\xc3\xa5nd. Ayatollah Khomeini hade redan 1963 visat sitt missn\xc3\xb6je med den vita revolutionen. M\xc3\xa5nga mullor var jord\xc3\xa4gare och opponerade sig mot landreformen och kvinnors r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. Khomeini, som utvisats till Turkiet 1963, sedan till Irak och 1978 till Paris, hade stor frihet att uttala sig och blev en viktig r\xc3\xb6st f\xc3\xb6r oppositionen mot shahens reformer. Han kr\xc3\xa4vde ett \xc3\xa5terv\xc3\xa4ndande till islams renl\xc3\xa4riga principer. 88 demonstranter d\xc3\xb6dades p\xc3\xa5 Jalehtorget i Teheran. 1979 lovade shahen efter protester att utlysa nyval och tillsatte Nationella Frontens ledarfigur Shapour Baktiar som premi\xc3\xa4rminister. Men Khomeini kr\xc3\xa4vde att shahen skulle avr\xc3\xa4ttas. Folket massmobiliserades mot monarkin och landet kastades in i ett v\xc3\xa5ldsamt kaos. Den Iranska revolutionen startade._NEWLINE_Den 16 januari 1979 l\xc3\xa4mnade Mohammad Reza Pahlavi och hans hustru, Farah Pahlavi, Iran p\xc3\xa5 grund av \xc3\xb6kande protester av studenter och pr\xc3\xa4ster. Den 1 februari 1979 kom Khomeini tillbaka till Iran fr\xc3\xa5n sin exil i Frankrike. Khomeini skapade en teokratisk stat utan politiska partier. Revolution\xc3\xa4rer tog 66 amerikaner gisslan p\xc3\xa5 ambassaden i Teheran (se gisslankrisen i Iran). USA inf\xc3\xb6rde en ekonomisk bojkott mot Iran._NEWLINE_Den 27 juli 1980 avled Mohammad Reza Pahlavi i Egypten av makroglobulinemi (blodcellscancer). Den d\xc3\xa5varande presidenten i Egypten, Anwar Sadat, gav shahen en statsbegravning. Efter shahens d\xc3\xb6d utropades hans son Reza Pahlavi II till ny shah i exil. Den 22 september samma \xc3\xa5r blev Iran invaderat av grannlandet Irak, och Iran\xe2\x80\x93Irak-kriget startade.\n_START_SECTION_\nOfficiell titel\n_START_PARAGRAPH_\n\xd8\xb4\xd8\xa7\xd9\x87\xd9\x86\xd8\xb4\xd8\xa7\xd9\x87, Sh\xc3\xa2hansh\xc3\xa2h (kejsare, eg. "Konungarnas konung").'