b'\n_START_ARTICLE_\nVetenskaplig metod\n_START_PARAGRAPH_\nVetenskaplig metod \xc3\xa4r de metoder f\xc3\xb6r systematisering, kartl\xc3\xa4ggning och inh\xc3\xa4mtande av kunskap som anv\xc3\xa4nds inom vetenskapen. Vetenskapliga metoder behandlas inom det akademiska \xc3\xa4mnet forskningsmetodik.\n_START_SECTION_\nHistorisk \xc3\xb6versikt\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5gor om vetenskaplig metod har diskuterats \xc3\xa4nda sedan antiken. F\xc3\xb6rsokraterna var de f\xc3\xb6rsta som st\xc3\xa4llde fr\xc3\xa5gor om v\xc3\xa4rlden utan att ge svar p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gorna; som bottnade i religion och vidskepelse, en slags metodologisk naturalism. Aristoteles och Euklides gav viktiga bidrag till metoddiskussionen, men diskussionen tog verklig fart i och med den vetenskapliga revolutionen med Francis Bacon som den mest k\xc3\xa4nda teoretikern. Sedan Francis Bacon har en empiristisk grundsyn varit popul\xc3\xa4r, man har samlat och bearbetat fakta ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att i sin f\xc3\xa5t\xc3\xb6lj sitta och t\xc3\xa4nka ut hur v\xc3\xa4rlden fungerar och h\xc3\xa4nger ihop, den senare verksamheten brukar vara inspirerad av den filosofiska riktning som kallas rationalism._NEWLINE_Senare har filosofer och vetenskapsm\xc3\xa4n blivit allt mer \xc3\xb6vertygade om att endast faktainsamlande och analys av insamlade fakta inte \xc3\xa4r den b\xc3\xa4sta metoden, ist\xc3\xa4llet menar man ofta att man tar fram en hypotes, som man senare genom experiment pr\xc3\xb6var mot verkligheten. Ofta kallar men en s\xc3\xa5dan metod f\xc3\xb6r Hypotetisk-deduktiv metod.\n_START_SECTION_\nDe samh\xc3\xa4llsvetenskapliga och humanistiska \xc3\xa4mnena\n_START_PARAGRAPH_\nKarakt\xc3\xa4ren hos de samh\xc3\xa4llsvetenskapliga och humanistiska \xc3\xa4mnena har gjort att fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llningarna om vetenskaplig metod delvis skilt sig fr\xc3\xa5n de naturvetenskapliga \xc3\xa4mnenas. Historiska h\xc3\xa4ndelser kan till exempel inte upprepas eller pr\xc3\xb6vas med experiment, och den historiska vetenskapen har i st\xc3\xa4llet i h\xc3\xb6g grad sysslat med metoder f\xc3\xb6r k\xc3\xa4llkritik vid sidan av faktainsamling. _NEWLINE_F\xc3\xb6r samtliga av dessa vetenskaper har utvecklandet av f\xc3\xb6rklaringsmodeller varit fundamentalt. Exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana modeller \xc3\xa4r konstruktivism, funktionalistisk f\xc3\xb6rklaring, strukturalism och olika former av historisk h\xc3\xa4rledning. _NEWLINE_Grundad teori och hermeneutik \xc3\xa4r andra viktiga metoder som under 1900-talet vuxit fram i vetenskapen, s\xc3\xa4rskilt inom samh\xc3\xa4llsvetenskaper som till exempel sociologi. Inom samh\xc3\xa4llsvetenskaperna \xc3\xa4r fr\xc3\xa5gor kring metodologisk kollektivism kontra individualism grundl\xc3\xa4ggande.\n_START_SECTION_\nNaturvetenskaplig metod\n_START_PARAGRAPH_\nNaturvetenskaplig metod (engelska: scientific method) \xc3\xa4r att man utifr\xc3\xa5n (kvantitativ) empiri och analys bygger eller f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrar teoretiska modeller av v\xc3\xa4rlden. Naturvetenskapliga metoder \xc3\xa4r inte begr\xc3\xa4nsade till att anv\xc3\xa4ndas inom naturvetenskap utan kan anv\xc3\xa4ndas \xc3\xa4ven i andra \xc3\xa4mnen, till exempel ekonomi.\n_START_SECTION_\nDistinktionen mellan kvantitativ och kvalitativ metod\n_START_PARAGRAPH_\nI metodteori, s\xc3\xa4rskilt inom socialvetenskaperna, skiljer man ofta mellan kvantitativ metodteori och kvalitativ metodteori. Den f\xc3\xb6rstn\xc3\xa4mnda inneh\xc3\xa5ller ofta insamling av en m\xc3\xa4ngd fakta och sedan analys med statistiska metoder, medan den senare ofta inneb\xc3\xa4r till exempel djupintervjuer eller deltagande observation. Under vissa f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar \xc3\xa4r informationen man f\xc3\xa5r genom kvantitativa metoder representativ \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r andra enheter \xc3\xa4n dem som unders\xc3\xb6kts. S\xc3\xa5dana unders\xc3\xb6kningar k\xc3\xa4nnetecknas av att de g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 bredden. I kvalitativa unders\xc3\xb6kningar \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot graden av strukturering mycket l\xc3\xa4gre. Utifr\xc3\xa5n fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llningen har vi st\xc3\xa4llt upp vissa riktlinjer och h\xc3\xa5llpunkter, men vi \xc3\xa4r inte bundna av dem. Detta s\xc3\xa4tt att l\xc3\xa4gga upp en unders\xc3\xb6kning p\xc3\xa5 pr\xc3\xa4glas ocks\xc3\xa5 av att vi g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 djupet ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r p\xc3\xa5 bredden. I kvalitativ metodteori \xc3\xa4r vanliga unders\xc3\xb6kningsmetoder etnografi, fenomenologi, symbolisk interaktionism och etnometodologi.\n_START_SECTION_\nVikten av metod\n_START_PARAGRAPH_\nMan brukade i den logiska positivismen skilja mellan uppt\xc3\xa4cktens kontext och justifikationens kontext, man menade att uppt\xc3\xa4ckten av ett samband eller en teori inte kr\xc3\xa4ver metod, men att verifiera ett samband eller en teori kr\xc3\xa4ver metod. I dagens spr\xc3\xa5kbruk kanske man skulle formulera det s\xc3\xa5 att det inte kr\xc3\xa4vs metod f\xc3\xb6r att ta fram en god hypotes, \xc3\xa4ven om det finns hypotesgenererande metoder, men att det kr\xc3\xa4vs hypotespr\xc3\xb6vande metod f\xc3\xb6r att visa att den \xc3\xa4r v\xc3\xa4rd att acceptera som en del av vetenskapen. M\xc3\xa5nga menar att en f\xc3\xb6rment vetenskaplig fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llning utan vetenskaplig metod \xc3\xa4r kvasi- eller pseudovetenskap. Problemet med \xc3\xa5tskillnaden mellan vad som \xc3\xa4r vetenskap och inte vetenskap brukar ofta kallas demarkationsproblemet._NEWLINE_V\xc3\xa4gen mot accepterad teoribildning g\xc3\xa5r ofta via protovetenskap eller marginalvetenskap.'