b'\n_START_ARTICLE_\nFritz Schilgen\n_START_SECTION_\nBakgrund och familj\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Schilgen f\xc3\xb6ddes 1906 och var den andre sonen till rektorn vid Kronbergs gymnasium. Efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rdskriget gick han med i en idrottsf\xc3\xb6rening i Kronberg och b\xc3\xb6rjade sin karri\xc3\xa4r som friidrottare, medel- och l\xc3\xa5ngdistansl\xc3\xb6pning. Han studerade elektroteknik vid Darmstadts tekniska universitet och tog examen som diplomingenj\xc3\xb6r med inriktning mot kommunikationsteknik. Han fick anst\xc3\xa4llning som laboratorieingenj\xc3\xb6r vid AEG i Berlin. _NEWLINE_V\xc3\xa5ren 1936 gifte han sig med Ursula Gerlach. De fick barnen Walter, Regine, Sibylle, Michael och Horst.\n_START_SECTION_\nIdrottskarri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nSchilgen kom p\xc3\xa5 tredje plats i de tyska m\xc3\xa4sterskapen, i grenen l\xc3\xb6pning 1 500 meter \xc3\xa5ren 1929, 1931 och 1933. I universitetens VM-t\xc3\xa4vlingar vann han silver i l\xc3\xb6pning 4x400 meter 1928 och brons i l\xc3\xb6pning 5 000 meter 1930 i Darmstadt._NEWLINE_Schilgen var k\xc3\xa4nd i den tyska idrottsv\xc3\xa4rlden och ans\xc3\xa5gs ha en stilig l\xc3\xb6parstil. 1936 valdes han till den sista fackelb\xc3\xa4raren och d\xc3\xa4rmed den som fick l\xc3\xb6pa in i Olympiastadion och t\xc3\xa4nda den olympiska elden. Schilgens dramatiska t\xc3\xa4ndande av den olympiska l\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 Olympiastadion f\xc3\xa5ngas i filmen Den stora olympiaden, en nazistisk propagandafilm om spelen av Leni Riefenstahl, som ocks\xc3\xa5 hj\xc3\xa4lpte till att utforma facklan och v\xc3\xa4lja Schilgen som sista fackelb\xc3\xa4rare. Den utvalde Schilgen var dessutom till utseendet urtypen f\xc3\xb6r den blonde ariske hj\xc3\xa4lten och passade perfekt i den nazistiska raspropagandan. Riefenstahls ambition att visa upp sk\xc3\xb6nhet, styrka och grace i filmen kunde han f\xc3\xb6rkroppsliga med sitt l\xc3\xa4tta, \xe2\x80\x9dsv\xc3\xa4vande\xe2\x80\x9d l\xc3\xb6psteg. Schilgen sj\xc3\xa4lv t\xc3\xa4vlade inte i OS.'