b'\n_START_ARTICLE_\nHakarps kyrka\n_START_SECTION_\nStavkyrkan\n_START_PARAGRAPH_\nDet exakta byggnads\xc3\xa5ret f\xc3\xb6r Hakarps f\xc3\xb6rsta kyrka \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt, inte heller varf\xc3\xb6r kyrkan placerades d\xc3\xa4r den gjorde. Man tror dock att kyrkan \xc3\xa4r samtida med kristnandet av omr\xc3\xa5det och grundandet av Link\xc3\xb6pings stift, dit kyrkan f\xc3\xb6rst h\xc3\xb6rde. Link\xc3\xb6pings stift grundades i mitten av 1100-talet. Under den f\xc3\xb6rsta tiden efter kristnandet i omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttades f\xc3\xb6rmodligen gudstj\xc3\xa4nsterna utomhus med ett enkelt tr\xc3\xa4kors som symbol, d\xc3\xa5 Hakarp var f\xc3\xb6r glesbebott f\xc3\xb6r att ha r\xc3\xa5d med en egen kyrka. Ville man g\xc3\xa5 till en kyrka kunde man g\xc3\xa5 till Sanda kyrka som l\xc3\xa5g nere vid V\xc3\xa4tterstranden vilket l\xc3\xa4r ha varit en av S\xc3\xb6dra v\xc3\xa4tterbygdens tidigaste kyrkor. Inv\xc3\xa5narna i Hakarp ville emellertid ha en kyrka och man timrade upp en tr\xc3\xa4kyrka mitt i Hakarp, eller Hakatorp som det d\xc3\xa5 hette. Det var b\xc3\xa5de dyrt och tungt att bygga en egen kyrka och man tror att en f\xc3\xb6rsamling d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r bildades i samband med bygget. Man hade inte r\xc3\xa5d med en egen kyrkoherde utan man var en annexf\xc3\xb6rsamling till Sk\xc3\xa4rstads f\xc3\xb6rsamling till 1566. Klockaren f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttade de gudstj\xc3\xa4nster som firades i kyrkan, vilket var fallet till in p\xc3\xa5 1500-talet. Den \xc3\xa4ldsta befintliga uppgiften om Hakarps kyrka \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n Gustav Vasas klockuppb\xc3\xb6rd 1530._NEWLINE_Man vet \xc3\xa4ndock att det omkring 1100-talets mitt, efter 1141, uppf\xc3\xb6rdes en stavkyrka. 2012 kom det fram uppgifter om att den nuvarande kyrkan kan ha haft tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare. N\xc3\xa4r man skulle ta bort hussvamp 2011-2012 fann man kraftiga ekplankor. Unders\xc3\xb6kningar visade att n\xc3\xa5gra plankorna avverkades 1141. Detta tyder p\xc3\xa5 att kyrkan har haft tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, och att virke fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nts i den nuvarande kyrkan. Den f\xc3\xb6rsta kyrkan var f\xc3\xb6rmodligen en stavkyrka. Fr\xc3\xa5n omkring samma tid \xc3\xa4r triumfkrucifixet som \xc3\xa4n finns kvar i kyrkan, samt en sandstensdopfunt. Det \xc3\xa4r os\xc3\xa4kert om dessa ursprungligen kommer fr\xc3\xa5n Hakarps kyrka eller Sanda kyrka, som lades ned efter reformationen - varp\xc3\xa5 inventarierna delades upp mellan de n\xc3\xa4rliggande kyrkorna. 1283 plockas stavkyrkan ner och ers\xc3\xa4tts av en timmerkyrka. Delar av materialet fr\xc3\xa5n stavkyrkan anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r timmerkyrkan - f\xc3\xb6rmodligen i golvet.\n_START_SECTION_\nTimmerkyrkan\n_START_PARAGRAPH_\n1283, enligt de dendrokronologiska dateringar man kan g\xc3\xb6ra, plockades stavkyrkan ner, antingen f\xc3\xb6r att den var uttj\xc3\xa4nt eller f\xc3\xb6r tr\xc3\xa5ng. Den ersattes av en timmerkyrka. Delar av materialet fr\xc3\xa5n stavkyrkan \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nds, f\xc3\xb6rmodligen i golvet. Timmerkyrkan best\xc3\xa5r av furutimmer som huggits i fyrkanter, samt ektimmer till golv och syllar. Fasaderna hade kl\xc3\xa4tts med sp\xc3\xa5n._NEWLINE_N\xc3\xa4r man byggde den nya stenkyrkan stod den gamla tr\xc3\xa4kyrkan kvar innanf\xc3\xb6r de murade v\xc3\xa4ggarna och man kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r p\xc3\xa5 ett ungef\xc3\xa4r uppskatta den gamla kyrkans storlek. Man anv\xc3\xa4nde mer \xc3\xa4n 120 str\xc3\xa4ckmeter virke fr\xc3\xa5n timmerkyrkan till stenkyrkans tak. Kyrkan hade en romansk plan. L\xc3\xa5nghuset var 9,45x6,6m, och det mindre koret 5,75x5,15m. Landytan uppskattas ha varit runt 60\xc2\xa0km\xc2\xb2 och med 20-30 g\xc3\xa5rdar i f\xc3\xb6rsamlingen vid den tiden b\xc3\xb6r alla ha f\xc3\xa5tt plats i kyrkan. Kyrkan l\xc3\xa5g med koret \xc3\xa5t \xc3\xb6ster och andra sidan \xc3\xa5t v\xc3\xa4ster. Den var uppf\xc3\xb6rd av liggande timmer med synliga knutskallar. Uppskattningsvis hade kyrkan fem f\xc3\xb6nster och tv\xc3\xa5 d\xc3\xb6rrar. Huvuding\xc3\xa5ngen l\xc3\xa5g i den s\xc3\xb6dra l\xc3\xa5ngv\xc3\xa4ggens v\xc3\xa4stra del och trappstenen utanf\xc3\xb6r d\xc3\xb6rren bar inskriptionen MARIA._NEWLINE_En hel del av virket fr\xc3\xa5n timmerkyrkan ligger p\xc3\xa5 stenkyrkans vind och \xc3\xa4r dekorerade med motiv fr\xc3\xa5n den bibliska historien. Konterfejarens namn \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt, men man ser likheter i bilderna p\xc3\xa5 virket i Gr\xc3\xa4nnas, S\xc3\xa4bys, Askeryds, Marb\xc3\xa4cks och \xc3\x96lmstads kyrkor. M\xc3\xa5lningarna tillkom vid en om- eller tillbyggnad \xc3\xa5r 1508. Konstn\xc3\xa4ren kan ha varit l\xc3\xa4rjunge till Amund men var inte lika skicklig som denne, vilket framg\xc3\xa5r om man j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r foton fr\xc3\xa5n bilder gjorda av Amund i Gr\xc3\xa4nna kyrka fr\xc3\xa5n innan kyrkan brann ner i slutet av 1800-talet. Vissa detaljer i bilderna fr\xc3\xa5n Hakarps kyrka liknar m\xc3\xa5lningarna i S\xc3\xb6dra R\xc3\xa5da kyrka. Efter detta stod f\xc3\xb6rmodligen kyrkan relativt of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad fram till dess att den rivs 1694._NEWLINE_1556 \xc3\xa4ndrades kyrkans f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar n\xc3\xa4r Sanna socken uppl\xc3\xb6stes och ett antal av socknens g\xc3\xa5rdar \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till Hakarps f\xc3\xb6rsamling som d\xc3\xa4rigenom \xc3\xb6kade i folkm\xc3\xa4ngd. F\xc3\xb6rsamlingen fick d\xc3\xa5 r\xc3\xa5d med en egen kyrkoherde. Anledningen till att Sanna socken uppl\xc3\xb6stes var att landh\xc3\xb6jningen som p\xc3\xa5g\xc3\xa5tt sedan inlandsisens avsm\xc3\xa4ltning medf\xc3\xb6rde att kyrkan riskerade att \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmas. Socknens inv\xc3\xa5nare ans\xc3\xa5g sig inte ha r\xc3\xa5d att bygga en ny kyrka. Inkorporeringen gjorde att Hakarp kunde bilda ett eget pastorat. Den f\xc3\xb6rste kyrkoherden blev Haqvinius Laurenti (H\xc3\xa5kan Larsson).\n_START_SECTION_\nInventarier\n_START_PARAGRAPH_\nDe tidigare kyrkorna hade en dopfunt som dateras till runt 1150. P\xc3\xa5 dopfunten, som \xc3\xa4r gjord av sandsten, \xc3\xa4r en biskop avbildad med en kr\xc3\xa4kla. Det fanns \xc3\xa4ven ett krucifix som \xc3\xa4r bevarat fr\xc3\xa5n den gamla kyrkan och som idag st\xc3\xa5r i den nuvarande kyrkan. Krucifixet anses h\xc3\xa4rstamma fr\xc3\xa5n slutet av 1100-talet. Krucifixet kan ha kommit till Hakarp f\xc3\xb6rst runt 1500-talets mitt, fr\xc3\xa5n Sanda kyrka._NEWLINE_Under golvet i den gamla kyrkan fanns ett antal gravar \xc3\xb6vert\xc3\xa4ckta med sl\xc3\xa4ta h\xc3\xa4llar av kalksten med inskriptioner om vilka som ligger begravda. Kvar fr\xc3\xa5n den gamla kyrkan finns \xc3\xa4ven ett altarsk\xc3\xa5p med figurer som gl\xc3\xa4nste i guld och silver. P\xc3\xa5 d\xc3\xb6rrarna till altarsk\xc3\xa5pet \xc3\xa4r Sankt Erik och Sankt Olof avbildade. En nattvardskalk, brudkrona och ljuskrona anses ocks\xc3\xa5 vara kvar sedan den gamla kyrkan.\n_START_SECTION_\nBehov av renovering\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1600-talet b\xc3\xb6rjade en reparation av kyrkan bli n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig. \xc3\x85r 1675 skrev pr\xc3\xa4sten Nicolaus Ingemari en v\xc3\xa4djan om bidrag. F\xc3\xb6rsamlingen var liten, resurserna sm\xc3\xa5 och tjuvar hade stulit undansatta pengar. I en annan v\xc3\xa4djan fr\xc3\xa5n 1690 stod det "att kyrkotaket \xc3\xa4r alldeles f\xc3\xb6rruttet och odugligt"._NEWLINE_Den 29 maj 1691 beviljades en kollekt f\xc3\xb6r byggandet av en stenkyrka i Hakarps socken. I Huskvarna anlades emellertid ett bruk vilket ledde till folk\xc3\xb6kning och en kyrka planerades att byggas. Konungen godk\xc3\xa4nde f\xc3\xb6rslaget om bruket och kyrkan och Hakarpsborna blev oroade att de inte skulle kunna underh\xc3\xa5lla sin gamla kyrka, och inte heller ha r\xc3\xa5d med en kyrkoherde. Oron visade sig dock vara obefogad. Kollekten upptogs i kyrkorna i V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 stift p\xc3\xa5 annandag p\xc3\xa5sk 1694 och den nya kyrkan kunde b\xc3\xb6rja byggas.\n_START_SECTION_\nStenkyrkan\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r kyrkan skulle byggas hade precis tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r av missv\xc3\xa4xt passerat och f\xc3\xb6rsamlingen hade inte r\xc3\xa5d att reparera sin kyrka eller bygga en ny. Problemet l\xc3\xb6stes n\xc3\xa4r \xc3\xa4garen till Hakarps s\xc3\xa4teri, generaltullinspekt\xc3\xb6r Nils Arvidsson H\xc3\xa4gerflycht, \xc3\xa5tog sig att bekosta den nya kyrkans byggnation. H\xc3\xa4gerflycht var vid den tiden \xc3\xa4gare till n\xc3\xa4stan halva Hakarps socken och en mycket rik man. H\xc3\xa4gerflycht blev adlad 1675. Han tog sitt efternamn n\xc3\xa4r han tillsammans med Karl XI med en lodb\xc3\xb6ssa sk\xc3\xb6t ner en h\xc3\xa4ger. Som de flesta andra adelsm\xc3\xa4n f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte man f\xc3\xa5 sin familj begraven i en familjegrav inne i kyrkan. D\xc3\xa5 H\xc3\xa4gerflycht b\xc3\xb6rjade bli gammal \xc3\xa4r det troligt att l\xc3\xb6ften om gravplats i kyrkan bidrog till att han bekostade kyrkbygget._NEWLINE_Man vet inte s\xc3\xa4kert hur l\xc3\xa5ng tid kyrkan tog att bygga men det gick v\xc3\xa4ldigt fort. Den 13 maj 1693 hade man inte b\xc3\xb6rjat bygga kyrkan och 11 m\xc3\xa5nader senare var v\xc3\xa4ggarna klara och taket lagt. Att taket var lagt till p\xc3\xa5sk 1694 vet man av ett brev som den d\xc3\xa5varande kyrkoherden, Lars Lilliander, skrev._NEWLINE_Den nya kyrkan var inte helt klar och pengarna som kom in via den p\xc3\xa5bjudna stiftskollekten anv\xc3\xa4ndes till de sista detaljerna. Den 2 december 1694 invigdes Hakarps nuvarande kyrka av biskopen._NEWLINE_Medan man byggde den nya kyrkan stod den gamla \xc3\xa4nnu kvar innanf\xc3\xb6r murarna p\xc3\xa5 den nya. Under byggnationstiden anv\xc3\xa4ndes den gamla kyrkan som gudstj\xc3\xa4nstlokal. N\xc3\xa4r den nya var klar slogs v\xc3\xa4ggarna p\xc3\xa5 den gamla in och bars ut genom porten. Kyrkan uppf\xc3\xb6rdes enligt en grekisk korsplan, vilket var vanligt p\xc3\xa5 barockkyrkor. Kyrkan \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med en sluten lanternin som sp\xc3\xa4nner \xc3\xb6ver det sp\xc3\xa5nt\xc3\xa4ckta takets korsmitt. Fr\xc3\xa5n medeltidskyrkan har ett romanskt triumfkrucifix och en dopfunt bevarats. Edvard Orm m\xc3\xa5lade 1729 de plana br\xc3\xa4dtaken, samt bibliska gestalter p\xc3\xa5 sidol\xc3\xa4ktarna. P\xc3\xa5 b\xc3\xa4nkarna \xc3\xa4r den ursprungliga bem\xc3\xa5lningen framtagen. Altaruppsatsen och predikstolen kommer fr\xc3\xa5n Eksj\xc3\xb6 stads kyrka._NEWLINE_Man vet inte vem som var arkitekt f\xc3\xb6r kyrkan men en m\xc3\xb6jlighet \xc3\xa4r att det var Erik Dahlbergh. Arbetsledare f\xc3\xb6r byggnaden var Johan Olsson St\xc3\xa5hle. H\xc3\xa4gerflycht bekostade bygget med 6\xc2\xa0000 daler kopparmynt samt 1\xc2\xa0700 daler f\xc3\xb6r orgel och andra inventarier. Han sk\xc3\xa4nkte ett omr\xc3\xa5de till bostad f\xc3\xb6r klockaren och bidrog med 114 daler till f\xc3\xb6rflyttningen av pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rden. H\xc3\xa4gerflycht och hans familj begravdes under altaret i kyrkan och till v\xc3\xa4nster om altaret sattes en minnestavla upp som \xc3\xa4n \xc3\xa4r kvar. Hans son, Arvid H\xc3\xa4gerflycht, fick patronatsr\xc3\xa4tt vilket innebar att han fick tills\xc3\xa4tta pr\xc3\xa4st i pastoratet, n\xc3\xa5got som f\xc3\xb6ljde med \xc3\xa4gander\xc3\xa4tten till Hakarps s\xc3\xa4teri fram till mitten av 1800-talet. D\xc3\xa4rmed blev kyrkan vad som kallas en patronatskyrka. Altartavlan och predikstolen kom till kyrkan f\xc3\xb6rst fem \xc3\xa5r efter invigningen, 1699.\n_START_SECTION_\nRestaurering av den nya kyrkan\n_START_PARAGRAPH_\nEtt antal saker s\xc3\xa5som takm\xc3\xa5lningar vars f\xc3\xa4rger flagnade, sprickor i st\xc3\xb6ttepelare, fr\xc3\xa5n muren fallande murbruk och s\xc3\xa5 vidare gjorde att en renovering och restaurering under slutet av 1900-talet blev n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig. P\xc3\xa5 grund av kyrkans kulturhistoriska v\xc3\xa4rde beh\xc3\xb6vde vissa f\xc3\xb6rsiktighets\xc3\xa5tg\xc3\xa4rder tas. Man anst\xc3\xa4llde arkitekten Per Rudenstam och konservatorn Sven Wahlgren. Konservatorns arbete omfattade takm\xc3\xa5lningarna framf\xc3\xb6rallt samt en allm\xc3\xa4n \xc3\xb6versyn p\xc3\xa5 \xc3\xb6vriga inventarier. Ett f\xc3\xb6rslag till renovering gavs av arkitekten till kyrkor\xc3\xa5det den 24 juni 1969, vilket godk\xc3\xa4ndes av alla ber\xc3\xb6rda parter med enbart vissa sm\xc3\xa5 \xc3\xa4ndringar av Landsantikvarien och domkapitlet. Ett slutgiltigt f\xc3\xb6rslag drevs igenom den 5 maj 1970. Arbetet kunde emellertid inte s\xc3\xa4ttas ig\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1 september samma \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grund av att noggranna f\xc3\xb6rberedelser kr\xc3\xa4vdes. Arbetet ber\xc3\xa4knades vara klart vid midsommar 1971. Vid restaureringen av murbruket uppdagades att kyrkan tidigare varit tonad i rosa, vilket landsantikvarier med flera \xc3\xb6nskade. Kyrkor\xc3\xa5det ville beh\xc3\xa5lla den vita f\xc3\xa4rgen och en kompromiss gjordes att f\xc3\xa4rgen \xc3\xa4r vit med v\xc3\xa4ldigt l\xc3\xa4tt rosa toning._NEWLINE_D\xc3\xa5 v\xc3\xa4rmesystemet var en del av anledningen till att kyrkan var tvungen att restaureras valde man med omsorg ut det nya v\xc3\xa4rmesystemet. Till slut valde man ett v\xc3\xa4rmesystem konstruerat av dansken Horwath som anv\xc3\xa4ndes i en del kyrkor. Det \xc3\xa4r konstruerat s\xc3\xa5 att v\xc3\xa4rmen inte stannar under taket och torkar s\xc3\xb6nder m\xc3\xa5lningarna. Den 5 september 1971 \xc3\xb6ppnades kyrkan igen. Biskop Olof Sundby \xc3\xa5terinvigde kyrkan samt h\xc3\xb6ll ett installationstal. Redan 1991 kunde man emellertid se att \xc3\xa4ven detta danska v\xc3\xa4rmesystem orsakade skador p\xc3\xa5 kyrkan. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inf\xc3\xb6rdes elv\xc3\xa4rme i form av b\xc3\xa4nkv\xc3\xa4rmare av modell EVECO. Takm\xc3\xa5lningarna konserverades och ett vapenhus uppf\xc3\xb6rdes. 2008 uppt\xc3\xa4ckte man \xc3\xa5terigen skador, nu p\xc3\xa5 takm\xc3\xa5leri och under korgolv. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inf\xc3\xb6rdes ett nytt styrsystem, JEFF CC Kyrka El, f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rme 2011-2012, tillsammans med ett omfattande konserveringsarbete.\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHakarps kyrka \xc3\xa4r en typisk korskyrka byggt med grekisk korsplan i ljusrosa och med v\xc3\xa4ggar av sten. Stilm\xc3\xa4ssigt \xc3\xa4r den en blandning av barock och rokoko. Korsmitten b\xc3\xa4r upp ett torn som, i likhet med takkonstruktionen i \xc3\xb6vrigt, \xc3\xa4r av tr\xc3\xa4virke. Kyrkan har tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6nster i varje korsarm. Koret \xc3\xa4r i den \xc3\xb6stra delen som i m\xc3\xa5nga andra kyrkor. Kyrkans l\xc3\xa4ngd \xc3\xa4r 21 meter och bredden 20 meter. Murarna \xc3\xa4r runt sex meter h\xc3\xb6ga. Tornet har en f\xc3\xb6rgylld kyrktupp p\xc3\xa5 toppen av en spira._NEWLINE_L\xc3\xa4ktaren \xc3\xa4r uppdelad i tre delar. Den norra var avsedd f\xc3\xb6r fabriksarbetare och den s\xc3\xb6dra f\xc3\xb6r dr\xc3\xa4ngar och ungdomar. Den mittersta l\xc3\xa4ktaren \xc3\xa4r avsedd f\xc3\xb6r orgeln. Vid mitten av 1700-talet fanns \xc3\xa4ven en l\xc3\xa4ktare \xc3\xb6ver den s\xc3\xb6dra utg\xc3\xa5ngen och en ovanf\xc3\xb6r orgell\xc3\xa4ktaren. B\xc3\xa5da dessa togs dock bort 1858._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan h\xc3\xa4ngde kyrkklockorna i kyrktornet men det var f\xc3\xb6r tungt och taket p\xc3\xa5frestades n\xc3\xa4r man ringde i klockorna. \xc3\x85r 1747 byggdes d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en frist\xc3\xa5ende klockstapel d\xc3\xa4r de b\xc3\xa5da medeltida klockorna och en ny klocka h\xc3\xa4ngdes upp. \xc3\x85r 1991 inf\xc3\xb6rdes elektrisk ringning._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1800-talet uppt\xc3\xa4ckte man r\xc3\xb6ta i bj\xc3\xa4lkarna som b\xc3\xa4r upp kyrktornet, och man var tvungen att s\xc3\xa4tta upp st\xc3\xb6ttepelare. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 stabilt underlag f\xc3\xb6r pelarna var man tvungen att fylla de gravar som fanns i den norra korsarmens \xc3\xb6stra del. Stoftet efter de avlidna begravdes i kyrkog\xc3\xa5rdens nord\xc3\xb6stra h\xc3\xb6rn._NEWLINE_\xc3\x85r 1858 m\xc3\xa5lades altartavlan, predikstolen, taklister, tavelramar och kyrkb\xc3\xa4nkar \xc3\xb6ver med vit f\xc3\xa4rg, s\xc3\xa5som trenden var i Sverige. Vissa detaljer p\xc3\xa5 predikstolen och altartavlan blev f\xc3\xb6rgyllda med guld. Till kyrkans 200-\xc3\xa5rsjubileum 1894 rentv\xc3\xa4ttades dock kyrkan fr\xc3\xa5n det vita.\n_START_SECTION_\nInventarier\n_START_PARAGRAPH_\nAltartavlan var en g\xc3\xa5va fr\xc3\xa5n Nils H\xc3\xa4gerflycht. Den ink\xc3\xb6ptes f\xc3\xb6r 360 daler silvermynt fr\xc3\xa5n Eksj\xc3\xb6 stads kyrka._NEWLINE_L\xc3\xa4ngst ner st\xc3\xa5r texten "Kommer Ty Allting \xc3\x84r Nu Redo" och ovanf\xc3\xb6r det avbildas de fyra evangelisterna. De omges och \xc3\xa5tskiljs av byster som antagligen \xc3\xa4r portr\xc3\xa4tt av personer som bidrog till tavlans tillkomst under 1600-talet. Ovanf\xc3\xb6r det syns reliefbilder med motiv fr\xc3\xa5n den bibliska historien; Syndafallet, Isaks offrande, herdarnas tillbedjan, Jesu dop, frestelse och hans kamp i Getsemane, p\xc3\xa5skalammsm\xc3\xa5ltiden och nattvardens instiftande. Ovanf\xc3\xb6r det finns tre bilder omgivna av fyra pelare som avbildar korsf\xc3\xa4stelsen, nedtagningen fr\xc3\xa5n korset och gravl\xc3\xa4ggningen. L\xc3\xa4ngst upp p\xc3\xa5 tavlan ser man Jesu uppst\xc3\xa5ndelse._NEWLINE_\xc3\x84ven predikstolen k\xc3\xb6ptes in fr\xc3\xa5n Eksj\xc3\xb6 och bekostades av H\xc3\xa4gerflycht. B\xc3\xa5de predikstolen och altartavlan \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1636. De fyra evangelisterna som sitter bakom pulpeter och skriver \xc3\xa4r avbildade p\xc3\xa5 predikstolens sidor. N\xc3\xa4ra sakristian h\xc3\xa4nger en m\xc3\xa5lning i olja. Tavlan fanns redan n\xc3\xa4r Anders St\xc3\xa5hl blev kyrkoherde 1712. Ursprunget \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt men den \xc3\xa4r antagligen m\xc3\xa5lad av en holl\xc3\xa4ndare eller fransman. Vid renoveringen av kyrkan 1894 f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs tavlan med en text._NEWLINE_Kyrkans dop\xc3\xa4ngel h\xc3\xa4nger drygt tv\xc3\xa5 meter \xc3\xb6ver golvniv\xc3\xa5n. Vid dop s\xc3\xa4nker man den. I ena handen h\xc3\xa5ller \xc3\xa4ngeln en dopsk\xc3\xa5l gjord av silver. Dopsk\xc3\xa5len \xc3\xa4r en g\xc3\xa5va fr\xc3\xa5n KJ Gustafssons d\xc3\xb6dsbo. Dop\xc3\xa4ngeln sk\xc3\xa4nktes till kyrkan 1759 av P. Bremer. Den hamnade d\xc3\xa4refter hos Norra Sm\xc3\xa5lands Fornminnesf\xc3\xb6renings museum innan den gavs tillbaka till Hakarps kyrka i samband med 250-\xc3\xa5rsjubileet 1944._NEWLINE_Det finns ett antal gamla ljuskronor.\n_START_SECTION_\nKyrkliga textilier\n_START_PARAGRAPH_\nHakarps kyrkas \xc3\xa4ldsta skrud, en r\xc3\xb6dbrun sidenbrokad s\xc3\xa5dan med inv\xc3\xa4vda blommor, \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1741 alternativt 1734 och \xc3\xa5terb\xc3\xb6rdades till kyrkan 1952 efter att ha varit p\xc3\xa5 Norra Sm\xc3\xa5lands Fornminnesf\xc3\xb6rening. Den svarta skruden av sammet med silverbroderier, h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n 1800-talet. Alla andra \xc3\xa4r gjorda p\xc3\xa5 1900-talet.'