b'\n_START_ARTICLE_\nCecilia Vasa\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt och gifterm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nCecilia b\xc3\xb6r liksom sina systrar ha f\xc3\xa5tt l\xc3\xa4ra sig tyska spr\xc3\xa5ket som barn, f\xc3\xb6rutom hush\xc3\xa5llssysslor och att upptr\xc3\xa4da offentligt. Efter moderns d\xc3\xb6d 1551 placerades hon under v\xc3\xa5rd av Kristina Gyllenstierna och d\xc3\xa4refter sina mostrar Kung M\xc3\xa4rta och Brita innan fadern gifte om sig med Katarina Stenbock. \xc3\x85r 1556 fick Cecilia, liksom sina systrar, sitt portr\xc3\xa4tt m\xc3\xa5lat, dikter som hyllade hennes dygder skrivna av hovpoeten Henricus Mollerus och f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med en hemgift p\xc3\xa5 100.000 daler f\xc3\xb6r att lanseras p\xc3\xa5 den politiska \xc3\xa4ktenskapsmarknaden. Cecilia beskrivs som den vackraste av f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarnas d\xc3\xb6ttrar och omtalas s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r sin sk\xc3\xb6nhet._NEWLINE_Cecilia var liksom sin syster Katarina en kandidat f\xc3\xb6r \xc3\xa4ktenskapet med Edzard II av Ostfriesland. N\xc3\xa4r Edzard bes\xc3\xb6kte Sverige 1558, fick han m\xc3\xb6ta b\xc3\xa5de Cecilia och Katarina, och valde d\xc3\xa5 den senare. Br\xc3\xb6llopet mellan Katarina och Edzard \xc3\xa4gde rum i Stockholm 1559. N\xc3\xa4r Katarina sedan skulle l\xc3\xa4mna Sverige, fick Cecilia tillst\xc3\xa5nd att f\xc3\xb6lja med brudparet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen. F\xc3\xb6ljet, som ocks\xc3\xa5 innefattade brudens bror prins Erik och brudgummens bror, Johan av Ostfriesland, l\xc3\xa4mnade Stockholm 8 november. I december bes\xc3\xb6kte s\xc3\xa4llskapet prins Magnus p\xc3\xa5 Vadstena slott. Magnus hade f\xc3\xa5tt kungens uppdrag att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka \xc3\xb6vertala paret att stanna i Sverige \xc3\xb6ver vintern och f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5ra deras avf\xc3\xa4rd, bland annat f\xc3\xb6r att kungen fruktade att de skulle uts\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6r obehag i Danmark. Han beg\xc3\xa4rde ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves att Cecilia skulle \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Stockholm, s\xc3\xa4rskilt som det p\xc3\xa5gick f\xc3\xb6rhandlingar om \xc3\xa4ktenskap mellan henne och Georg Johan av Pfalz-Veldenz. _NEWLINE_Natten den 13-14 december uppt\xc3\xa4cktes Johan av Ostfriesland i Cecilias sovrum p\xc3\xa5 slottet. Slottsvakterna hade observerat hur Johan tagit sig in genom f\xc3\xb6nstret i Cecilias sovkammare. Sedan detta skett fyra g\xc3\xa5nger underr\xc3\xa4ttade de Erik. En drabant ber\xc3\xa4ttade f\xc3\xb6r hertig Erik att han sett Johan krypa in genom Cecilias f\xc3\xb6nster. Erik r\xc3\xa5dgjorde med Magnus och sina hovm\xc3\xa4n, och beslutade att ta Johan p\xc3\xa5 bar g\xc3\xa4rning, f\xc3\xb6r att han sedan inte skulle kunna f\xc3\xb6rneka saken. De bevakade Cecilias sovrumsf\xc3\xb6nster, och n\xc3\xa4sta g\xc3\xa5ng de s\xc3\xa5g Johan ta sig in genom det, skickade Erik Charles de Mornay som med n\xc3\xa5gra drabanter tog paret p\xc3\xa5 bar g\xc3\xa4rning: "Ginge de f\xc3\xb6rdenskull strax in i v\xc3\xa5r systers kammare och fann honom d\xc3\xa4r f\xc3\xb6r sig i skjortan, havandes n\xc3\xa4pperligen hosor p\xc3\xa5 sig". Det hela blev en stor skandal som blev kallad Vadstenabullret. Erik l\xc3\xa4t h\xc3\xa5lla f\xc3\xb6rh\xc3\xb6r, f\xc3\xa4ngsla Johan i ett av slottstornen och s\xc3\xa4nde honom d\xc3\xa4refter till kungen, som f\xc3\xa4ngslade honom p\xc3\xa5 \xc3\x96rbyhus slott. Den 17 december \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hela s\xc3\xa4llskapet till Stockholm: Katarina och Edzard fick stanna p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen och placerades i husarrest p\xc3\xa5 V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s slott.   _NEWLINE_Gustav Vasa tog skandalen mycket h\xc3\xa5rt och ska ha gr\xc3\xa5tit d\xc3\xa5 han beklagade sig inf\xc3\xb6r Katarina Stenbock och f\xc3\xb6rebr\xc3\xa5tt Erik och Katarina fr\xc3\xa5n att ha brustit i ansvar \xc3\xb6ver att inte ha vakat mer \xc3\xb6ver Cecilia, trots att de "som mera vetat och varit i r\xc3\xa5d med henne, \xc3\xa4n vi, och sett hennes fel, att ni icke detta skulle ha aktat, som ni lovade". Cecilia klagade senare p\xc3\xa5 att fadern, Gustav Vasa, hade slitit allt h\xc3\xa5ret av henne, och Erik anklagade kungen f\xc3\xb6r att ha velat "sl\xc3\xa5 halsen s\xc3\xb6nder" p\xc3\xa5 henne. Inf\xc3\xb6r Erik klagade Cecilia p\xc3\xa5 att fadern hade slagit henne och rivit h\xc3\xa5ret av henne: Gustav Vasa f\xc3\xb6rsvarade sig med att: "h\xc3\xa5ret lopp dock eljest av henne". _NEWLINE_Katarina fick tr\xc3\xa4ffa kungen i januari 1560 och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rhandla f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 resa med Edzard och f\xc3\xa5 Johan frigiven och f\xc3\xb6rhindrade ocks\xc3\xa5 fadern fr\xc3\xa5n att konfiskera Cecilias smycken: hon bad Katarina Stenbock om medling, och denna tycks ocks\xc3\xa5 ha f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt ingripa till hennes f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n. Gustav Vasa l\xc3\xa4t arrestera Charles de Mornay och f\xc3\xb6rebr\xc3\xa5dde Erik f\xc3\xb6r att ha framst\xc3\xa4llt Cecilia "som en uppenbar sk\xc3\xb6ka" genom att inte ha tystat ned saken utan i st\xc3\xa4llet ha orsakat \xc3\xb6ppen skandal. Johans mor regenten av Ostfriesland fick ocks\xc3\xa5 tyska potentater att be om ett frisl\xc3\xa4ppande genom sina s\xc3\xa4ndebud. Erik f\xc3\xb6reslog att Cecilias rykte skulle r\xc3\xa4ddas genom ett p\xc3\xa5tvingat gifterm\xc3\xa5l mellan henne och Johan, men Gustav Vasa tycks ha avf\xc3\xa4rdat saken, och det \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt om f\xc3\xb6rslaget framf\xc3\xb6rdes till Johan. Sommaren 1560 f\xc3\xb6rdes Johan till Stockholm, d\xc3\xa4r han inf\xc3\xb6r riksdagen och kungen fick sv\xc3\xa4ra vid ed p\xc3\xa5 sin och Cecilias oskuld, varp\xc3\xa5 han till\xc3\xa4ts l\xc3\xa4mna landet.    _NEWLINE_D\xc3\xa5 Erik XIV efter sin tronbestigning 1560 fick ansvaret f\xc3\xb6r sina systrar l\xc3\xa4t han utf\xc3\xa4rda en hovf\xc3\xb6rordning om vilka regler som g\xc3\xa4llde f\xc3\xb6r kvinnorna vid hovet och s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r kungahusets kvinnliga medlemmar. Denna var inspirerad av tio Guds bud och stadgade d\xc3\xb6dsstraff f\xc3\xb6r alla som var medvetna om att prinsessorna hade brutit mot reglerna utan att tala om det f\xc3\xb6r kungen. Enligt f\xc3\xb6rordningen f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds Cecilia och hennes systrar att ta emot g\xc3\xa4ster nattetid, l\xc3\xa4mna slottet ensamma, l\xc3\xa4mna slottet tidigt p\xc3\xa5 morgonen eller sent p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen, skicka och ta emot meddelanden utan tillst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n sin hovm\xc3\xa4starinna eller hovm\xc3\xa4stare, ta emot supplikanter eller p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got s\xc3\xa4tt l\xc3\xa4gga sig i n\xc3\xa5gon myndighetsut\xc3\xb6vning som att ingripa i r\xc3\xa4ttsaff\xc3\xa4rer p\xc3\xa5 supplikanters f\xc3\xb6rb\xc3\xb6n. Deras morbror Sten Leijonhufvud sattes att \xc3\xb6vervaka att denna f\xc3\xb6ljdes. _NEWLINE_Cecilia protesterade mot f\xc3\xb6rordningen, och den ska till stor del ha uppkommit p\xc3\xa5 grund av den skandal som orsakats av Vadstenabullret och att Cecilia enligt Erik umgicks med personer av tvivelaktigt rykte. 1563 hade Erik ertappat sina systrar med att ha en hemlig fest d\xc3\xa4r de drack vin och dansade till hovets italienska musiker, n\xc3\xa5got som orsakade ett gr\xc3\xa4l med Cecilia. Det var detta som ska ha varit orsaken till att Erik utf\xc3\xa4rdade f\xc3\xb6rordningen. 1563 protesterade ocks\xc3\xa5 Cecilia, Sofia och Anna skriftligt hos Erik mot hans f\xc3\xa4ngslande av Johan, n\xc3\xa5got han tog mycket illa upp och s\xc3\xa5g som att de blandade sig i politiken.   _NEWLINE_Cecilia \xc3\xb6verv\xc3\xa4gdes l\xc3\xa4nge liksom hennes syster Anna f\xc3\xb6r \xc3\xa4ktenskap med Ludvig av Pfalz-Simmern och Georg Johan av Pfalz-Veldenz. Syftet var att skapa kontakter mellan Sverige och Tysklands mest inflytelserika sl\xc3\xa4kter. Planen var att Pfalz-Simmern skulle f\xc3\xa5 v\xc3\xa4lja f\xc3\xb6rst, och att den som blev \xc3\xb6ver kunde sedan lanseras f\xc3\xb6r greve Poppo av Henneberg. F\xc3\xb6rhandlingarna med Georg Johan av Pfalz-Veldenz kom l\xc3\xa4ngst, men efter Vadstenabullret valde denna i st\xc3\xa4llet att gifta sig med Anna, och vigseln mellan Georg Johan och Anna \xc3\xa4gde rum 1562. 1561 hade Cecilia mottagit ett frieri fr\xc3\xa5n den f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gne och inflytelserika engelska adelsmannen earlen av Arundel, vilket Cecilia var positivt inst\xc3\xa4lld till, men Erik tycks inte ha \xc3\xa4gnat f\xc3\xb6rslaget s\xc3\xa5 mycket uppm\xc3\xa4rksamhet. Sommaren 1562 mottog Cecilia ett frieri fr\xc3\xa5n den polske greven Johan Tenczynski. Denne hade kommit till Sverige med anledning av prins Johans gifterm\xc3\xa5l med Katarina Jagellonica. Erik accepterade f\xc3\xb6rslaget, bland annat med tanken att han genom henne kunde f\xc3\xa5 inflytande vid polska hovet, och enligt Cecilia tvingade han henne att g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 saken. Planerna realiserades dock inte.     _NEWLINE_Cecilia gifte sig med markgreve Kristoffer II av Baden-Rodemachern. Markgreve Kristoffer var f\xc3\xa4lt\xc3\xb6verste hos Erik XIV, men \xc3\xa4ven herre \xc3\xb6ver n\xc3\xa4rmare 24 byar och st\xc3\xa4der i Luxemburg och Lothringen. Han var markgreve \xc3\xb6ver Baden-Rodemachern, medan hans \xc3\xa4ldre bror styrde \xc3\xb6ver den st\xc3\xb6rre delen av Baden: Baden-Baden. Vigseln \xc3\xa4gde rum i Stockholm i juni 1564. Det noteras att Cecilias br\xc3\xb6llop var betydligt mindre praktfullt \xc3\xa4n hennes syster Annas, som h\xc3\xb6lls tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r tidigare, och det tycks ocks\xc3\xa5 ha f\xc3\xb6rberetts p\xc3\xa5 betydligt kortare tid: det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4ktenskapskontraktet utarbetades s\xc3\xa5 kort tid f\xc3\xb6re som i mars samma \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nVistelsen i England\n_START_PARAGRAPH_\nCecilia brevv\xc3\xa4xlade tidigt med drottning Elisabet I av England och tycks ha k\xc3\xa4nt beundran fr\xc3\xa5n henne. Hon h\xc3\xb6ll sig uppdaterad om den samtida politiken och ber\xc3\xb6mde bland annat Elisabet f\xc3\xb6r hur denna hanterade situationen med Maria Stuart. Under f\xc3\xb6rhandlingarna om hennes \xc3\xa4ktenskap med den polske greven 1562 uttryckte hon en \xc3\xb6nskan om att hon hellre ville bli hovdam \xc3\xa5t Elisabet och leva ogift i England, och bad om tillst\xc3\xa5nd att f\xc3\xa5 resa dit: hon l\xc3\xa4rde sig ocks\xc3\xa5 tala engelska av bes\xc3\xb6kande engelsm\xc3\xa4n i Sverige. _NEWLINE_Efter ett antal \xc3\xa5rs korrespondens mellan Erik XIV och Englands drottning Elisabet I om ett eventuellt gifterm\xc3\xa5l beslutades att Cecilia och Kristoffer skulle bes\xc3\xb6ka Elisabeth i London. Hon skickade en personlig inbjudan med ett s\xc3\xa4ndebud till Cecilia. Resan kom att g\xc3\xa5 i \xc3\xb6sterled via Reval i Baltikum, vidare \xc3\xb6ver Polen, de tyska lydstaterna och Spanska Nederl\xc3\xa4nderna till Antwerpen. Resan tog n\xc3\xa4stan ett \xc3\xa5r att fullborda d\xc3\xa5 ett stort hov som skulle transporteras, \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljde dem. I hennes f\xc3\xb6lje ingick 100 personer, bland dem hovdamerna Kristina Abrahamsdotter och Helena Snakenborg, som senare blev ingift i den engelska h\xc3\xb6gadeln. Vid avresan lyckades Cecilia enligt vissa uppgifter f\xc3\xa5 tr\xc3\xa4ffa den f\xc3\xa4ngslade hertig Johan. Vid hennes ankomst till Reval i svenska Estland hade Erik instruerat sin st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare att inte ge Cecilia tillg\xc3\xa5ng till slottet i Reval och att h\xc3\xa5lla henne under uppsikt med hj\xc3\xa4lp av spioner under hennes vistelse eftersom hon enligt honom var mer "ben\xc3\xa4gen" Johan \xc3\xa4n honom sj\xc3\xa4lv. I Preussen bad Cecilia ocks\xc3\xa5 framg\xc3\xa5ngsrikt dess regerande hertig att samarbeta med den danske monarken om en frigivning av Johan. Vid bes\xc3\xb6ket hos sin syster Katarina i Ostfriesland tros hon ocks\xc3\xa5 ha diskuterat Johans f\xc3\xa5ngenskap: Erik mottog strax d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 ett brev fr\xc3\xa5n Katarina, d\xc3\xa4r hon enligt honom sk\xc3\xa4llde ut honom och f\xc3\xb6rklarade att han i Osfriesland skulle ha blivit st\xc3\xa4lld inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta. _NEWLINE_Cecilia gjorde resan \xc3\xb6ver Engelska kanalen fr\xc3\xa5n Calais i september 1565. Den 11 september 1565 anl\xc3\xa4nde s\xc3\xa4llskapet till London d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rst installerades i Lord Cothams pomp\xc3\xb6sa hus. Dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 gjorde fursteparet med uppvaktning sitt officiella int\xc3\xa5g genom att g\xc3\xa5 till fots till Berford House, d\xc3\xa4r de skulle bo, och d\xc3\xa4r de v\xc3\xa4lkomnades av drottning Elisabet I. Vid int\xc3\xa5get var Cecilia kl\xc3\xa4dd i en svart sammetskl\xc3\xa4nning med en mantel av silvertyg. \xc3\xb6vers\xc3\xa5llad med p\xc3\xa4rlor. Hovdamerna bar dr\xc3\xa4kter av karmosinr\xc3\xb6tt och mantlar av samma tyg och f\xc3\xa4rg. Bara n\xc3\xa5gra dagar senare, den 17 september, nedkom Cecilia med en son, som fick namnet Edvard Fortunatus. Drottningen bar Edvard till dopet den 30 september som \xc3\xa4gde rum i kungliga kapellet i Westminster. Assisterad av tre biskopar f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttade \xc3\xa4rkebiskopen av Canterbury dopet. Enligt spanske ambassad\xc3\xb6ren da Silva kom Cecilia och Elisabet mycket v\xc3\xa4l \xc3\xb6verens. De \xc3\xa5t middag och bes\xc3\xb6kte fester och br\xc3\xb6llop ihop. Julen 1565 fick hon inta nattvarden direkt efter Elisabet, vilket var en stor hedersbetygelse. Kristoffer fick ocks\xc3\xa5 ett underh\xc3\xa5ll p\xc3\xa5 2000 daler av Elisabet s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge han l\xc3\xa4t Cecilia stanna i England._NEWLINE_Bes\xc3\xb6ket hade fr\xc3\xa4mst tv\xc3\xa5 syften. Det f\xc3\xb6rsta var att f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 Elisabet att gifta sig med Erik XIV, det andra att rekrytera kapare till Sverige f\xc3\xb6r att kunna plundra fientliga danska, tyska och polska fartyg p\xc3\xa5 \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Det finns olika uppgifter om hur Cecilia fullf\xc3\xb6ljde sina uppdrag. Enligt det spanska s\xc3\xa4ndebudet gick hon via earlen av Leicester i \xc3\xa4ktenskapsfr\xc3\xa5gan. I januari 1566 fick hon befogenhet av Erik att f\xc3\xb6rhandla om en allians mellan England och Sverige f\xc3\xb6r att avsluta kriget mellan Sverige och Danmark. Sj\xc3\xa4lv tog Cecilia upp fr\xc3\xa5gan om Johans f\xc3\xa5ngenskap med Elisabet, som i oktober skrev till Erik f\xc3\xb6r Johans r\xc3\xa4kning. Hon h\xc3\xb6ll ocks\xc3\xa5 kontakten med hertigen av Preussen f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ra hur det gick med hans arbete f\xc3\xb6r Johans frigivning, och underh\xc3\xb6ll en livlig kontakt med spanska s\xc3\xa4ndebudet vid det engelska hovet p\xc3\xa5 grund av att Baden-Rodemacherns besittningar delvis l\xc3\xa5g i spanska Luxemburg.  _NEWLINE_Paret drog dock p\xc3\xa5 sig ordentliga skulder p\xc3\xa5 grund av lyxkonsumtion. Cecilia sl\xc3\xb6sade stora pengar p\xc3\xa5 att upptr\xc3\xa4da st\xc3\xa5ndsm\xc3\xa4ssigt. St\xc3\xb6rre delen av skulderna var till George North och John Diamond (ocks\xc3\xa5 kallad Dymoch). I november 1566 var Kristoffer tvungen att l\xc3\xa4mna England f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka samla pengar i Tyskland. Cecilias v\xc3\xa4xande skulder ska ha lett till att pj\xc3\xa4ser vid hovet f\xc3\xb6rl\xc3\xb6jligade hennes ben\xc3\xa4genhet. Relationen till Elisabet skadades av hennes t\xc3\xa4ta kontakter med spanska s\xc3\xa4ndebudet, samt f\xc3\xb6r att hon l\xc3\xa5nade av l\xc3\xa4karen Cornelius Alnetanus, som var i on\xc3\xa5d hos Elisabet efter ett misslyckat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att framst\xc3\xa4lla guld \xc3\xa5t henne, och pantsatte sina smycken hos honom, n\xc3\xa5got som ledde till att Alnetanus f\xc3\xa4ngslades sedan han trotsat f\xc3\xb6rbudet att ha kontakt med Cecilia. I mars 1566 \xc3\xa5terkom Kristoffer till England i f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dnad f\xc3\xb6r att fly ur landet med Cecilia och deras son undan fordrings\xc3\xa4garna, men togs fast och sattes p\xc3\xa5 g\xc3\xa4ldstugan, d\xc3\xa4r han fritogs sedan Elisabet tvingat n\xc3\xa5gra tyska k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n att st\xc3\xa4lla upp borgen. Detta innebar en brytning mellan Cecilia och Elisabet. Cecilia trakasserades av kreditorer som skrek p\xc3\xa5 henne d\xc3\xa5 hon f\xc3\xa4rdades mellan hemmet och hovet, och klagade hos Elisabet p\xc3\xa5 att hon inte behandlades som en kunglighet.    _NEWLINE_I april 1566 pantsatte Cecilia sina smycken och kl\xc3\xa4der f\xc3\xb6r att finansiera deras hemresa. I Dover blev de dock stoppade av tullen, som beslagtog det mesta av v\xc3\xa4rde f\xc3\xb6r George North och John Diamonds r\xc3\xa4kning. Inte endast Cecilias tillg\xc3\xa5ngar utan \xc3\xa4ven hennes svenska hovdamers beslagtogs, och b\xc3\xa5de Cecilia och hennes hovfr\xc3\xb6knar betecknade sig som bestulna.\n_START_SECTION_\nGrevinna av Arboga\n_START_PARAGRAPH_\nCecilia anl\xc3\xa4nde augusti 1566 till Baden-Rodemachen, d\xc3\xa4r hon tillbringade fem \xc3\xa5r. Vid samma tid p\xc3\xa5gick nederl\xc3\xa4ndska frihetskriget, och den spanske bef\xc3\xa4lhavaren hertigen av Alba f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rjade protestantiska omr\xc3\xa5den i n\xc3\xa4rheten, n\xc3\xa5got som hotade deras s\xc3\xa4kerhet. De pl\xc3\xa5gades ocks\xc3\xa5 av ekonomiska problem, n\xc3\xa4r de gods som h\xc3\xb6rde till Cecilias morgong\xc3\xa5va ockuperades. N\xc3\xa4r makens \xc3\xa4ldre bror avled 1569 \xc3\xb6vertogs f\xc3\xb6rmynderskapet \xc3\xb6ver hans brorson, och d\xc3\xa4rmed regeringen av den andra halvan av Baden, dvs Baden-Baden, av hans katolske morbror Albrekt V av Bayern. Denna lanserade en h\xc3\xa5rd politik mot omr\xc3\xa5dets protestanter, vilket f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rade situationen \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r Cecilia, som i augusti 1569 skrev till Johan III att hon fruktade f\xc3\xb6r sin s\xc3\xa4kerhet. Paret bad om tillst\xc3\xa5nd att f\xc3\xa5 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Sverige.      _NEWLINE_1571 anl\xc3\xa4nde Cecilia och Kristoffer med sina barn till Kalmar. D\xc3\xa4r m\xc3\xb6ttes de av Cecilias n\xc3\xa4rmast st\xc3\xa5ende bror, Johan, som vid denna tid hade tagit makten i Sverige under namnet Johan III. Paret p\xc3\xa5kallade Johan III:s hj\xc3\xa4lp. Under tiden de f\xc3\xb6r diskussionen d\xc3\xb6k John Diamond upp i Kalmar med en flotta om cirka 50 fartyg. Cecilia utverkade tillst\xc3\xa5nd av Johan III att arrestera honom som h\xc3\xa4mnad f\xc3\xb6r att han konfiskerat v\xc3\xa4rden f\xc3\xb6r 100\xc2\xa0000 daler f\xc3\xb6r henne i England, och John Diamond kastades i f\xc3\xa4ngelse och hans flotta beslagtogs av Johan III. John Diamond fick tillbringa fem \xc3\xa5r i f\xc3\xa4ngelse. Cecilias relation till maken ska vid \xc3\xa5terkomsten ha varit d\xc3\xa5lig. Kristoffer l\xc3\xa4mnade snart efter ankomsten Sverige och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Tyskland, fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4rva legoknektar till Johan III:s trupper under kriget med Ryssland. Detta var ett l\xc3\xb6fte han hade gett f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 Johans tillst\xc3\xa5nd att bos\xc3\xa4tta sig i Sverige. _NEWLINE_Till f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning erh\xc3\xb6ll Cecilia ett antal f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar av kung Johan. Hon fick skogsf\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar i Skinnskatteberg, Fellingsbro samt Arboga stad och \xc3\xa4ven en kungsg\xc3\xa5rd. Hon kom d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ofta att skriva sig som Grevinna av Arboga. \xc3\x84ven j\xc3\xa4rnbruken i Lindesberg, Noraskog och bruket i Guldsmedshyttan blev hennes f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar. Hon fick \xc3\xa4ven de tv\xc3\xa5 fartygen Falken och J\xc3\xa4garen. Prinsessan Cecilia bodde p\xc3\xa5 sina f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar i sju \xc3\xa5r. Cecilia hade befogenhet att \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t Arbogas handel och r\xc3\xa4ttskipning och \xc3\xb6vervaka att statens f\xc3\xb6rordningar f\xc3\xb6ljdes, och 1576 ut\xc3\xb6kades hennes befogenheter av Johan III.  _NEWLINE_Cecilia \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t bruk och jordbruk, men ocks\xc3\xa5 \xc3\xa5t att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka f\xc3\xa5 ut sin hemgift. Bland annat bedrev hon redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av sin \xc3\xa5terkomst till Sverige kaparverksamhet p\xc3\xa5 \xc3\x96stersj\xc3\xb6n med hj\xc3\xa4lp av sina fartyg. Fr\xc3\xa4mst inriktade hon mot engelska fartyg som avgick fr\xc3\xa5n Narva. Hon hade \xc3\xa4ven Sken\xc3\xa4s slott vid Br\xc3\xa5viken som l\xc3\xa5g l\xc3\xa4gligt till f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6r\xc3\xb6veri. Johan III hade delat ut m\xc3\xa5nga kaparbrev \xc3\xa5t fribrytare p\xc3\xa5 \xc3\x96stersj\xc3\xb6n f\xc3\xb6r att plundra fartyg fr\xc3\xa5n England, Nederl\xc3\xa4nderna och Spanska Nederl\xc3\xa4nderna p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till Narva, och Cecilia tillh\xc3\xb6rde dem som fick kapartillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r att skada ryssarna under kriget mellan Sverige och Ryssland. Hon fick ocks\xc3\xa5 en flotta p\xc3\xa5 flera fartyg av Johan som avbetalning p\xc3\xa5 hennes hemgift. Cecilia br\xc3\xb6t dock mot avtalet genom att ocks\xc3\xa5 illegalt anfalla andra fartyg, s\xc3\xa5 som danska, vilket ledde till sp\xc3\xa4nning mellan Sverige och Danmark och att hennes egna fartyg \xc3\xb6verf\xc3\xb6lls av danska skepp.   _NEWLINE_Efter att ryktet om ett byte om mer \xc3\xa4n 100\xc2\xa0000 silverdaler inkom 1574 besl\xc3\xb6t kung Johan att beslagta detta byte och grep Cecilia f\xc3\xb6r olagligt sj\xc3\xb6r\xc3\xb6veri. Orsaken var att bytet kom fr\xc3\xa5n ett tyskt skepp snarare \xc3\xa4n fr\xc3\xa5n ett engelskt, som hon hade kapartillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r, och att hennes kapartillst\xc3\xa5nd i vilket fall hade l\xc3\xb6pt ut. Samma \xc3\xa5r hade Cecilia dessutom or\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigt h\xc3\xb6jt tullarna i Arboga och sedan beslagtagit varor med h\xc3\xa4nvisning om att de br\xc3\xb6t mot f\xc3\xb6rordningen. Hon \xc3\xa4gnade sig ocks\xc3\xa5 \xc3\xa5t olaglig spannm\xc3\xa5lsexport utan tillst\xc3\xa5nd samt vapensmuggling. Johan f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r hennes pirater att agera vid hot om d\xc3\xb6dsstraff, drog in hennes f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning och l\xc3\xa4t arrestera Cecilia och f\xc3\xb6ra henne till sig i Stockholm. Cecilia klargjorde att hon i egenskap av markgrevinna av Baden inte var hans unders\xc3\xa5te utan kejsarens och att hon g\xc3\xa4rna l\xc3\xa4mnade landet p\xc3\xa5 villkor att Johan betalade den hemgift han var skyldig henne. Cecilia \xc3\xa5terfick sin f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning och fortsatte med sin kaparverksamhet. Hon var ocks\xc3\xa5 inblandad i konstanta konflikter med sin bror Karl, som vid ett tillf\xc3\xa4lle 1574 beslagtog gods som l\xc3\xa5g inom hans f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar med h\xc3\xa4nvisning till hennes "styva och onyttiga sinne".\n_START_SECTION_\nPolitisk aktivitet och konversion\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb6sten 1573 f\xc3\xb6rbereddes en komplott mot Johan III, ledd av Charles de Mornay, som stod i kontakt med Kristina av Danmark och de franske diplomaten Dancay i K\xc3\xb6penhamn. Planen var att Johan skulle d\xc3\xb6das i ett attentat av de skotska sv\xc3\xa4rdsdansare som skulle upptr\xc3\xa4da vid den fest som skulle ges inf\xc3\xb6r de skotska legoknektarnas avf\xc3\xa4rd till Baltikum i oktober. Karl skulle sedan placeras p\xc3\xa5 tronen, och de Mornay skulle avsl\xc3\xb6ja var Erik XIV:s p\xc3\xa5st\xc3\xa5dda guldskatt fanns mot b\xc3\xa4ttre villkor f\xc3\xb6r Erik i f\xc3\xa4ngelset. de Mornay v\xc3\xa5gade dock aldrig ge tecknet, och planen uppgavs och avsl\xc3\xb6jades i september 1574. Det klargjordes aldrig vilka som i \xc3\xb6vrigt var inblandade, men det \xc3\xa4r dokumenterat att de misst\xc3\xa4nkta, Hogenskild Bielke, Gustav Ban\xc3\xa9r och Pontus De la Gardie under denna tid ofta sammantr\xc3\xa4dde hos Elisabet, som med Cecilia och Karl troddes ha deltagit i sammansv\xc3\xa4rjningen. Johan tycks ha misst\xc3\xa4nkt Cecilia f\xc3\xb6r att delta i st\xc3\xa4mplingar mot honom och f\xc3\xb6rbereda uppror. Under 1573 gav han order om att hon inte skulle sl\xc3\xa4ppas in p\xc3\xa5 Stockholms slott i hans fr\xc3\xa5nvaro, och efter att Mornays komplott avsl\xc3\xb6jats 1574, gav han st\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland order om att h\xc3\xa5lla henne under uppsikt i och inte ge henne tillg\xc3\xa5ng till Vadstena eller Stegeborgs slott._NEWLINE_Den 2 augusti 1575 avled hennes make Kristoffer p\xc3\xa5 ett av sina egna gods p\xc3\xa5 \xc3\xb6n \xc3\x96sel, som d\xc3\xa5 var i svensk \xc3\xa4go. Deras omyndige son Edvard Fortunatus eftertr\xc3\xa4dde honom d\xc3\xa5 formellt som markgreve av Baden-Rodemachen i sin fr\xc3\xa5nvaro i Sverige. Kristoffers tyska sl\xc3\xa4ktingar i Baden l\xc3\xa4t d\xc3\xa5 f\xc3\xb6ra bort de dokument som s\xc3\xa4krade Cecilias r\xc3\xa4ttigheter, beslagtog de gods hon hade r\xc3\xa4tt till som \xc3\xa4nka och \xc3\xb6vertog f\xc3\xb6rmynderskapet \xc3\xb6ver hennes son och d\xc3\xa4rmed styret i staten, trots att Cecilia i \xc3\xa4ktenskapsf\xc3\xb6rordet hade f\xc3\xb6rs\xc3\xa4krats posten som sin sons regent under hans eventuella omyndighet som h\xc3\xa4rskare. N\xc3\xa4r Cecilia s\xc3\xa4nde sina representanter till Baden f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara sina r\xc3\xa4ttigheter 1576 avvisades de av slottsfogdarna, som v\xc3\xa4grade erk\xc3\xa4nna henne som r\xc3\xa4ttm\xc3\xa4tig regent.   _NEWLINE_Strax d\xc3\xa4refter konverterade Cecilia till den avlidne makens katolska tro dels av politiska dels av ekonomiska sk\xc3\xa4l. Cecilias konversion till katolicismen ska ha skett efter det p\xc3\xa5vlige s\xc3\xa4ndebudet Antonio Possevinos ankomst till Sverige 1577. Sommaren 1578 anl\xc3\xa4nde den spanske legaten Francisco de Eraso till Stockholm. Bes\xc3\xb6ket var ett resultat av de kontakter Pontus De la Gardie hade gjort i den katolska v\xc3\xa4rlden under en resa kort tidigare och Johan III:s \xc3\xb6nskan om ett f\xc3\xb6rbund med Spanien. Johan ville f\xc3\xa5 ers\xc3\xa4ttning fr\xc3\xa5n Spanien f\xc3\xb6r de svenska skepp de hade f\xc3\xa5tt anv\xc3\xa4nda i Nederl\xc3\xa4ndska frihetskriget, som han ville anv\xc3\xa4nda i kriget mot Ryssland, och ett f\xc3\xb6rbund som skulle avskr\xc3\xa4cka Danmark och Polen fr\xc3\xa5n att l\xc3\xa4gga sig i Johans krig med Ryssland: han ville ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5 hj\xc3\xa4lp att h\xc3\xa4vda Johan III:s \xc3\xb6nskan om de besittningar i Italien som han hade f\xc3\xa5tt arvsr\xc3\xa4tt till genom gifterm\xc3\xa5let med Katarina Jagellonica. Ytterligare planer fr\xc3\xa5n spanjorerna var att de tillsammans med Sverige skulle inta K\xc3\xb6penhamn och deportera s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga danskar som m\xc3\xb6jligt till spanjorernas nya er\xc3\xb6vrade landkolonier Amerika och ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6ra upp spanjorer till Danmark. I och med detta kunde spanjorerna f\xc3\xa5 kontroll \xc3\xb6ver handelsv\xc3\xa4gen mellan Europa och Amerika samt b\xc3\xa5de \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och Nordsj\xc3\xb6n. Sverige skulle i sin tur bli av med sin gamla \xc3\xa4rkefiende. Johan f\xc3\xb6reslog ocks\xc3\xa5 att katoliken Cecilia skulle f\xc3\xa5 en tj\xc3\xa4nst som st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare i n\xc3\xa5gon av Spaniens besittningar. Cecilia inbj\xc3\xb6d Eraso till Arboga och inledde egna f\xc3\xb6rhandlingar med honom. Arboga var en av de fr\xc3\xa4msta st\xc3\xa4derna f\xc3\xb6r vapenindustrin i Sverige vid denna tid. Hon st\xc3\xb6dde planen p\xc3\xa5 att g\xc3\xb6ra henne till spansk st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare och erbj\xc3\xb6d sin flotta till vapentransport \xc3\xa5t spanjorerna i Nederl\xc3\xa4ndska kriget. Detta orsakade en konflikt med Karl, som hotade att \xc3\xb6verfalla hennes fartyg och vid ett tillf\xc3\xa4lle ocks\xc3\xa5 gjorde det. Enligt Erasos rapporter var Cecilia en stark och sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rhandlare som gjorde Spanien v\xc3\xa4rdefulla tj\xc3\xa4nster som informat\xc3\xb6r. _NEWLINE_Johans f\xc3\xb6rhandlingar med Eraso misslyckades d\xc3\xa5 denne undvek alla \xc3\xb6verenskommelser och utbetalningar, och han blev d\xc3\xa5 misst\xc3\xa4nksam mot Cecilias fortsatta f\xc3\xb6rhandlingar med denne. Johan l\xc3\xa4t \xc3\xb6ppna Erasos korrespondens, anklagade honom f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri och satte honom i husarrest p\xc3\xa5 Gr\xc3\xa5munkeholmen i Stockholm och f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d vidare kontakt med Cecilia. Cecilia tog sig dock till Stockholm med ett litet f\xc3\xb6lje natten mellan den 17 och 18 juni 1579 f\xc3\xb6r ett m\xc3\xb6te med de Eraso. De mutade sig in genom S\xc3\xb6derport med \xc3\xa5tta mynt silverdaler och rodde sedan till m\xc3\xb6tet i en liten b\xc3\xa5t. Dock blev de avsl\xc3\xb6jade av stadens vakter och larm gick ut \xc3\xb6ver hela staden. Stockholms slotts portar st\xc3\xa4ngdes och l\xc3\xa5stes medan Cecilia jagades in bland gr\xc3\xa4nderna i Stadsholmen. Hon \xc3\xa5terfanns av en vaktstyrka vid J\xc3\xb6rgen Benikts hus vid Benikts gr\xc3\xa4nd. Idag vet man inte om hon lyckades tr\xc3\xa4ffa Fransisco de Eraso eller ej. De mutade vakterna vid S\xc3\xb6derport st\xc3\xa4lldes inf\xc3\xb6r krigsr\xc3\xa4tt och d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den. Cecilia undkom bestraffning, men episoden kom henne att besluta sig f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4mna Sverige, ett beslut hon ocks\xc3\xa5 fullf\xc3\xb6ljde strax d\xc3\xa4rp\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nBaden\n_START_PARAGRAPH_\nCecilias avsikt vid \xc3\xa5terkomsten till Baden 1579 var att ta kontroll \xc3\xb6ver sina besittningar, och att uppfylla vad hon f\xc3\xb6rklarade som sin tidigare makes \xc3\xb6nskan om att uppfostra s\xc3\xb6nerna i katolsk l\xc3\xa4ra. Strax efter hennes avresa fick \xc3\xa4ven Fransisco de Eraso l\xc3\xa4mna Stockholm. Eraso och Cecilia f\xc3\xb6ljdes \xc3\xa5t till Baden, d\xc3\xa4r han en tid levde med henne. Cecilia f\xc3\xb6dde vid denna tidpunkt en dotter, vilket gjorde skandal eftersom hon d\xc3\xa5 varit \xc3\xa4nka i fyra \xc3\xa5r. Dottern antas ha varit Erasos. Dottern togs fr\xc3\xa5n Cecilia mot hennes vilja och placerades av hennes son Edvard Fortunatus i klostret Liethentahl i Baden, d\xc3\xa4r hon som vuxen avlade klosterl\xc3\xb6ftena under namnet Charitas. Cecilia fick inte tillst\xc3\xa5nd att tr\xc3\xa4ffa Charitas f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n \xc3\xa5r 1622.  _NEWLINE_Vid \xc3\xa5terkomsten till Baden engagerade sig Cecilia i konflikten med sin f\xc3\xb6re detta makes familj. Hon st\xc3\xb6ddes av Johan III, Eraso och Possevino, som alla utnyttjade sina kontakter f\xc3\xb6r hennes r\xc3\xa4kning. Efter sin \xc3\xa5terkomst till Baden levde hon p\xc3\xa5 inkomsterna p\xc3\xa5 sina svenska gods. Hon ans\xc3\xb6kte 1581 om att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Sverige, men det tycks inte som om Johan III var villig att l\xc3\xa5ta henne \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda, och Karl tog \xc3\xb6ppet avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n henne, m\xc3\xb6jligen p\xc3\xa5 grund av Charitas. Johan III ogillade hennes kontakter med Spanien, och hon kom \xc3\xa4ven i konflikt med honom d\xc3\xa5 hon motsatte sig hans \xc3\xa4ktenskap med Gunilla Bielke. Detta tros vara orsaken till att hennes svenska gods och inkomster \xc3\xa5r 1585 drogs in.    _NEWLINE_Cecilia fick en b\xc3\xa4ttre position d\xc3\xa5 hennes son Edvard Fortunatus 1588 \xc3\xb6vertog makten i hela Baden. Hennes ekonomiska situation f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrades dock igen sedan han gett bort hennes gods och sj\xc3\xa4lv skuldsatte sig genom att leva \xc3\xb6ver sina tillg\xc3\xa5ngar. Under de f\xc3\xb6ljande decennierna uppvaktade Cecilia olika beslutsfattare och makthavare vid de europeiska hoven. Hon bes\xc3\xb6kte bland annat Sigismunds hov i Polen strax efter hans br\xc3\xb6llop. _NEWLINE_En ny kris intr\xc3\xa4dde 1593 n\xc3\xa4r Edvard Fortunatus gifte sig med Maria van Eycken. Hon var dotter till Vilhelm av Oraniens hovm\xc3\xa4stare och ans\xc3\xa5gs inte av tillr\xc3\xa4ckligt h\xc3\xb6g b\xc3\xb6rd f\xc3\xb6r \xc3\xa4ktenskapet, vilket ledde till att den protestantiska grenen av dynastin i Baden avsatte Edvard 1596. Det gjorde att Cecilia tvingades forts\xc3\xa4tta med sina diplomatiska resor till olika katolska beslutsfattare. Hon beskrivs vid denna tid som "beg\xc3\xa5vad med snille och framst\xc3\xa5ende v\xc3\xa4ltalighet", och hade viss framg\xc3\xa5ng. Hon bes\xc3\xb6kte p\xc3\xa5ven och fick honom att beg\xc3\xa4ra att Spaniens st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare i Bryssel ingrep till hennes f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n, och hon fick ocks\xc3\xa5 st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n den tysk-romerske kejsaren. De domar som avfattades till hennes f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n kunde dock inte alltid fullf\xc3\xb6ljas i praktiken. Hon uppvaktade ocks\xc3\xa5 till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r rent politiska \xc3\xa4renden: hennes andre son Filip hade f\xc3\xa4ngslats d\xc3\xa5 han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte \xc3\xa5terer\xc3\xb6vra Baden, och Cecilia utnyttjade d\xc3\xa5 1613 sin r\xc3\xa4tt som markgrevinna att framtr\xc3\xa4da med \xc3\xa4rendet inf\xc3\xb6r den kejserliga riksdagen i Regensburg, dock f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves. _NEWLINE_Att s\xc3\xb6nerna gick i Jesuitskola i Rom och sedan slogs p\xc3\xa5 katolikernas sida i flertalet krig var inte popul\xc3\xa4rt bland protestanterna. En politisk smutskastningskampanj startade mot Cecilia, fr\xc3\xa4mst av protestanten Everhard van Reyd. De mest k\xc3\xa4nda historien fr\xc3\xa5n hans f\xc3\xb6rtalskampanj \xc3\xa4r p\xc3\xa5st\xc3\xa5endet att Cecilia drev horhus i Antwerpens gl\xc3\xa4djekvarter, och att hennes \xc3\xa4ldste son Edvard skulle anl\xc3\xa4nt dit 1590 f\xc3\xb6r att rycka modern ur synden, varvid hon skall ha tappat h\xc3\xa5r och brutit en arm. Han j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde henne ocks\xc3\xa5 med kejsarinnan Messalina.    _NEWLINE_Cecilia hamnade p\xc3\xa5 grund av sina st\xc3\xa4ndiga ekonomiska problem i allt v\xc3\xa4rre situationer d\xc3\xa5 hon jagades av dem hon l\xc3\xa5nat pengar av. Vid ett tillf\xc3\xa4lle i Luxemburg 1610 var hon n\xc3\xa4ra p\xc3\xa5 att bli d\xc3\xb6dad d\xc3\xa5 hon jagats av en av de m\xc3\xa5nga l\xc3\xa5ngivarna, men hon lyckades undkomma genom att fly till \xc3\xa4rkebiskopen av Triers hus. 1618 togs Cecilias gods i Rodemachen \xc3\xb6ver av f\xc3\xb6rvaltare som beslagtog hennes egendom och satte sig \xc3\xb6ver de domar som fattats till hennes f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n, och hon flydde till Trier f\xc3\xb6r att ta kontakt med den spanske st\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren. Hon jagades av sina f\xc3\xb6rvaltare och tvingades hoppa av vagnen och hoppa \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nsen till det omr\xc3\xa5de som tillh\xc3\xb6rde Lothringen. Vid denna tid bad hon f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves sin brorsdotter Katarina Karlsdotter Vasa om pengar f\xc3\xb6r att kunna betala sina s\xc3\xa4ndebud. _NEWLINE_Vid det trettio\xc3\xa5riga krigets b\xc3\xb6rjan drev kejserliga trupper bort den protestantiska sl\xc3\xa4ktgrenen som tagit kontroll \xc3\xb6ver familjens gods, och hennes sonson fick ut sitt arv. Hennes sonson Vilhelm I av Baden blev sedermera markgreve och tog \xc3\xb6ver makten 1622. Cecilia kunde d\xc3\xa4rmed \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till sitt residens i Rodemachern. Cecilia avled i Bryssel 1627 vid 87 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Hennes stoft \xc3\xa4r begravt i Rodemack i nuvarande Frankrike. Hon \xc3\xb6verlevde alla sina sex s\xc3\xb6ner. F\xc3\xb6rutom dessa omn\xc3\xa4mns en dotter, som mot Cecilias vilja sattes i kloster, och endast \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd under sitt klosternamn Charitas.'