b'\n_START_ARTICLE_\nHertigd\xc3\xb6met Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken\n_START_SECTION_\nTerritoriet och regenterna\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r kurfurstend\xc3\xb6met Pfalz delades 1410 bildade Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken och Pfalz-Simmern ett gemensamt hertigd\xc3\xb6me, som delades i tv\xc3\xa5 1453. \xc3\x85r 1731 inf\xc3\xb6rlivades Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken med Pfalz-Birkenfeld. Detta hertigd\xc3\xb6me bestod till 1766, d\xc3\xa5 det inf\xc3\xb6rlivades med Baden._NEWLINE_\xc3\x85r 1604 delades hertigd\xc3\xb6met mellan hertig Johan I:s (\xc3\xa4ven Johann der Hinkende, \xe2\x80\x9dJohan den \xc3\xa4ldre\xe2\x80\x9d) tre s\xc3\xb6ner. Huvuddelen tillf\xc3\xb6ll \xc3\xa4ldste sonen Johan II (\xc3\xa4ven Johann der J\xc3\xbcngere, \xe2\x80\x9dJohan den yngre\xe2\x80\x9d). Landsberg am Lech i Bayern tillf\xc3\xb6ll mellanbrodern Fredrik Kasimir (1585\xe2\x80\x931645), medan Kleeburg i Elsass tillf\xc3\xb6ll yngste brodern Johan Kasimir, far till Sveriges kung Karl X Gustav._NEWLINE_Under 1661 \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades Landsberg med Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken. Andra omr\xc3\xa5den som historiskt f\xc3\xb6rknippats med Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken \xc3\xa4r Sponheim, Veldenz och Neuburg: 1559 inf\xc3\xb6rlivades en del av grevskapet Sponheim i norra Rheinland-Pfalz. Perioden 1453\xe2\x80\x931543 h\xc3\xb6rde grevskapet Veldenz i v\xc3\xa4stra Rheinland-Pfalz hit och 1557\xe2\x80\x931569 \xc3\xa4ven det senare hertigd\xc3\xb6met Pfalz-Neuburg i Bayern._NEWLINE_N\xc3\xa4r hertig Fredrik Ludvig (1619-1681) dog, \xc3\xa4rvdes hertigd\xc3\xb6met av Sveriges kung Karl XI. (Den barnl\xc3\xb6se Fredrik Ludvig var brorson till Johan Kasimir och Johan II och s\xc3\xa5ledes kusin till Karl X Gustav.)\n_START_SECTION_\nFransk ockupation och personalunion med Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nPerioden 1671\xe2\x80\x931693 var hertigd\xc3\xb6met ockuperat av Frankrike._NEWLINE_Ockupationen var en historia i utkanten av de invecklade storpolitiska alliansf\xc3\xb6rhandlingar och -f\xc3\xb6rskjutningar som \xc3\xa4gde rum alltifr\xc3\xa5n det s\xc3\xa5 kallade devolutionskriget 1667\xe2\x80\x931668; \xc3\xb6ver fransk-nederl\xc3\xa4ndska kriget 1672\xe2\x80\x931678 och sk\xc3\xa5nska kriget 1675\xe2\x80\x931679; och fram till det pfalziska tronf\xc3\xb6ljdskriget 1688\xe2\x80\x931697._NEWLINE_Under denna tid hade Sverige omv\xc3\xa4xlande varit del av (det f\xc3\xb6rsta) Rhenf\xc3\xb6rbundet 1658\xe2\x80\x931668 (franska Alliance du Rhin / ty Rheinischer Bund); trippelalliansen med England och Nederl\xc3\xa4nderna, bildad 1668; en kvadrupelallians med Frankrike, England och Bayern 1672\xe2\x80\x931678 och en annan med Nederl\xc3\xa4nderna, Tysk-romerska riket och Spanien 1681\xe2\x80\x931682; och slutligen Augsburgska alliansen (\xc3\xa4ven Augsburgska ligan; Stora alliansen) med England, Tysk-romerska riket, Spanien och Savojen 1688\xe2\x80\x931697._NEWLINE_Under den franska ockupationen drogs Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken in i den franska reunionspolitiken 1679\xe2\x80\x931682 (franska politique des r\xc3\xa9unions), d\xc3\xa4r man i s\xc3\xa4rskilda reunionskamrar (franska chambres de r\xc3\xa9unions) f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte bevisa att de annexioner landet gjort ut\xc3\xb6ver vad som medgetts i Westfaliska freden 1648 och frederna i Nijmegen 1678\xe2\x80\x931679 r\xc3\xa4tteligen var franska territorier._NEWLINE_Efter den franska ockupationen styrdes Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken av en svensk guvern\xc3\xb6r. Guvern\xc3\xb6ren 1697-1707, greve Gabriel Turesson Oxenstierna, uppsatte Fredrik I av Pfalz-Zweibr\xc3\xbcckens (1616-1661) dotter, Charlotte Friederike (1653\xe2\x80\x931712), som svenske kungens st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare. Charlotte Friederike beskrivs som klok och beg\xc3\xa5vad, och under hennes regeringstid repade sig landet efter den franska ockupationen._NEWLINE_\xc3\x85ren 1714\xe2\x80\x931718 var Henning von Stralenheim generalguvern\xc3\xb6r samtidigt som hertigd\xc3\xb6met till 1720 var hemvist \xc3\xa5t den tidigare polske kungen Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski under svenskt beskydd. N\xc3\xa4r kung Karl XII dog, upph\xc3\xb6rde personalunionen med Sverige och Gustav Samuel Leopold blev hertig. (Gustav Samuel var sonson till Johan Kasimir och d\xc3\xa4rmed kusin till Karl XI och kusinbarn till Fredrik Ludwig.)'