b'\n_START_ARTICLE_\nBelgiens filmhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDen belgiska filmen f\xc3\xb6rbises ofta, till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r dess grannl\xc3\xa4nders, nederl\xc3\xa4ndsk och fransk film, den belgiska filmen har dock sin egen unika nationella kvalitet.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren\n_START_PARAGRAPH_\nMedan skapandet av cinematografen av de franska br\xc3\xb6derna Lumi\xc3\xa9re oftast \xc3\xa4r den allm\xc3\xa4nna uppfattningen som filmmediets f\xc3\xb6delse, f\xc3\xb6regicks den av en rad utvecklingar inom fotografin som var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r filmens skapande. Bland pionj\xc3\xa4rerna inom animationen fanns Joseph Plateau, en professor inom experimentell fysik. Plateau, som arbetade p\xc3\xa5 Gents universitet, uppfann en tidig stroboskopisk anordning 1836, "fenakistiskopet". Den bestod av tv\xc3\xa5 skivor, en med sm\xc3\xa5, lika avl\xc3\xa4gsna radiala f\xc3\xb6nster genom vilka man skulle titta, och en annan med en serie bilder. N\xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 skivorna roterar med r\xc3\xa4tt hastighet, skapar skivorna en animerad kortfilm. Stroboskopiska fotografier var en av de uppfinningar som slutligen ledde fram till filmens skapande._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta officiella filmvisningen i Belgien \xc3\xa4gde rum den 1 mars 1896 i Kungliga gallerian i Bryssel. De f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren fl\xc3\xb6dade aktiviteten, fr\xc3\xa4mst av den fransmannen Charles Path\xc3\xa9. En av hans assistenter, Alfred Machin, startade den f\xc3\xb6rsta produktionsstudion 1910; en del av hans filmer finns bevarade i Kungliga Filmarkivet i Bryssel. Den f\xc3\xb6rsta belgiska filmproducenten var Hippolyte De Kempeneer, som gjorde en rad intressanta filmer fram tills hans studio brann ner 1923.\n_START_SECTION_\n1930-1980\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ken med en riktig filmindustri \xc3\xa4gde rum f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1930-talet. Flera f\xc3\xb6rgrundsfigurer som Charles Dekeukeleire och Henri Storck experimenterade med ny filmteknik och grundade Belgiska Dokument\xc3\xa4rskolan, som l\xc3\xa4nge betraktades som en av h\xc3\xb6jdpunkterna inom belgisk film. N\xc3\xa4r ljudfilmen kom, uppt\xc3\xa4ckte regiss\xc3\xb6rer som Jan Vanderheyden m\xc3\xb6jligheterna med mediet, och omarbetade popul\xc3\xa4ra litter\xc3\xa4ra verk som De Witte av Ernest Claes. De Witte blev ett centralt verk i Belgiens filmhistoria. Den var en enorm publiksucc\xc3\xa9 och fick senare en nyinspelning och en TV-serie, vilka ocks\xc3\xa5 hyllades._NEWLINE_Medan f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ken att g\xc3\xb6ra en seri\xc3\xb6s, l\xc3\xa5ng spelfilm hela tiden m\xc3\xb6tte p\xc3\xa5 sv\xc3\xa5righeter, vann belgisk animerad film gott rykte internationellt, med animat\xc3\xb6rer som Raoul Servais, som vann ett flertal priser under 1960-talet och vars karri\xc3\xa4r som kr\xc3\xb6ntes med Guldpalmen f\xc3\xb6r b\xc3\xa4sta kortfilm 1979 f\xc3\xb6r Harpya. _NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med 1964 kunde filmskapare f\xc3\xa5 bidrag av regeringen, vilket banade v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r en ny generation filmskapare som Andr\xc3\xa9 Delvaux (De Man Die Zijn Haar Kort Liet Knippen, efter Johan Daisnes bok), Roland Verhavert (Pallieter) och Harry K\xc3\xbcmel.\n_START_SECTION_\n1980-2000\n_START_PARAGRAPH_\n1980-talet s\xc3\xa5g en brytning av traditionen fr\xc3\xa5n 1960- och 70-talen, vars filmer mer och mer uppfattades som f\xc3\xb6r teatraliska eller djupt f\xc3\xb6rsjunkna i bondedramer, vilket ledde till ett \xc3\xb6kat personligt filmskapande, lett av personer som Marc Didden (Brussels by Night) och Robbie De Hert (Blueberry Hill, Brylcream Boulevard). 1985 kom det ambiti\xc3\xb6sa men spektakul\xc3\xa4ra misslyckandet De Leeuw van Vlaanderen, skriven och regisserad av Hugo Claus, efter Hendrik Consciences roman. Belgiska framg\xc3\xa5ngar inom animerad film fortsatte med en Oscar f\xc3\xb6r b\xc3\xa4sta animerade kortfilm 1987 med En grekisk tragedi av Nicole van Goethem._NEWLINE_Filmproduktionen i landet tog slutligen fart under 1990-talet, och fick en framskjuten internationell st\xc3\xa4llning med filmer som C\'est arriv\xc3\xa9 pr\xc3\xa8s de chez vous (ung. Det h\xc3\xa4nde n\xc3\xa4ra ditt hem) (med Beno\xc3\xaet Poelvoorde), Daens och br\xc3\xb6derna Jean-Pierre och Luc Dardenne (Rosetta, Barnet). \xc3\x85r 2000 nominerades Dominique Derudderes Iederen beroemd! till en Oscar f\xc3\xb6r b\xc3\xa4sta utl\xc3\xa4ndska film.\n_START_SECTION_\nIdag\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2003 kom Erik Van Looys detektivfilm De Zaak Alzheimer (internationellt k\xc3\xa4nd som The Memory of a Killer). Filmen vann m\xc3\xa5nga priser och det har talats om en nyinspelning._NEWLINE_Klassiska litter\xc3\xa4ra verk forts\xc3\xa4tter att filmatiseras, speciellt i produktioner av Willem Elsschot och i samarbete med nederl\xc3\xa4ndska filmbolag. Belgien anordnar \xc3\xa4ven flera filmfestivaler, den viktigaste bland dessa \xc3\xa4r Filmfestivalen i Ghent.'