b'\n_START_ARTICLE_\nTupaia\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nArterna i sl\xc3\xa4ktet har inte lika t\xc3\xa4t h\xc3\xa5rbekl\xc3\xa4dnad som andra spetsekorrar. De k\xc3\xa4nnetecknas dessutom av en yvig svans och sm\xc3\xa5 \xc3\xb6ron. P\xc3\xa4lsens f\xc3\xa4rg varierar mellan r\xc3\xb6dbrun, olivgr\xc3\xb6n och gr\xc3\xa5, undersidan \xc3\xa4r vanligen ljusare. Liksom andra spetsekorrar har de en l\xc3\xa5ngdragen nos. Dessa djur n\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd mellan 14 och 23 centimeter och d\xc3\xa4rtill kommer en ungef\xc3\xa4r lika l\xc3\xa5ng svans. Vikten ligger mellan 100 och 300 gram.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nUtbredningsomr\xc3\xa5det str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stra Indien och Nepal \xc3\xb6ver Sydostasien till Filippinerna samt \xc3\xb6arna Borneo och Bali.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nSl\xc3\xa4ktets medlemmar lever fr\xc3\xa4mst i skogen, ibland vistas de p\xc3\xa5 odlingsmark eller till och med i tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar. Liksom de flesta spetsekorrar \xc3\xa4r de aktiva p\xc3\xa5 dagen. De vilar p\xc3\xa5 natten i bon som \xc3\xa4r g\xc3\xb6md bland r\xc3\xb6tter eller tr\xc3\xa4dens h\xc3\xa5ligheter. De flesta arterna lever p\xc3\xa5 marken men de har bra f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att kl\xc3\xa4ttra i tr\xc3\xa4d._NEWLINE_Individernas sociala beteende \xc3\xa4r troligen beroende p\xc3\xa5 art. Hos vissa arter lever individerna i monogama par med ett revir och som markeras med sekret fr\xc3\xa5n doftk\xc3\xb6rtlarna. Hos andra arter har varje hane ett revir som \xc3\xb6verlappas med territorierna av upp till tre honor. Hanen har vanligen r\xc3\xa4tt att para sig med dessa honor. En tredje variant \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre grupper d\xc3\xa4r bara alfahanen har r\xc3\xa4tten att para sig med flockens honor.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nDessa spetsekorrar \xc3\xa4r all\xc3\xa4tare som livn\xc3\xa4r sig av insekter, mindre ryggradsdjur, fr\xc3\xb6n, frukter och blad.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nArterna i sl\xc3\xa4ktet kan para sig hela \xc3\xa5ret men oftast sker parningen mellan februari och juni. Efter dr\xc3\xa4ktigheten som varar i sju till \xc3\xa5tta veckor f\xc3\xb6der honan ett till tre ungdjur. Dessa \xc3\xa4r i b\xc3\xb6rjan blinda och nakna._NEWLINE_Sl\xc3\xa4ktets spetsekorrar har utvecklad ett speciellt system f\xc3\xb6r ungarnas uppfostring. De bygger tv\xc3\xa5 bon, en f\xc3\xb6r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna och en f\xc3\xb6r ungdjuren. Bara varannan dag bes\xc3\xb6ker honan ungarnas bo f\xc3\xb6r att dia dem i loppet av cirka 15 minuter, annars m\xc3\xa5ste ungarna klara sig sj\xc3\xa4lv. Efter tio till tjugo dagar \xc3\xb6ppnar ungarna sina \xc3\xb6gon f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen och efter ungef\xc3\xa4r fem veckor slutar honan att ge di. Nyf\xc3\xb6dda individer blir efter cirka tre m\xc3\xa5nader k\xc3\xb6nsmogna._NEWLINE_Vilda individer har vanligen en livsl\xc3\xa4ngd mellan tv\xc3\xa5 och tre \xc3\xa5r. I f\xc3\xa5ngenskap kan de bli upp till 12 \xc3\xa5r gamla.\n_START_SECTION_\nHot\n_START_PARAGRAPH_\nLiksom flera andra djur i samma utbredningsomr\xc3\xa5de hotas arterna av levnadsomr\xc3\xa5dets f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring samt av jakt. IUCN listar Tupaia chrysogaster och Tupaia nicobarica som stark hotade (endangered) men f\xc3\xb6r flera arter saknas populationsdata.'