b'\n_START_ARTICLE_\nFolkomr\xc3\xb6stningen om Slesvig\n_START_PARAGRAPH_\nFolkomr\xc3\xb6stningen om Slesvig (eller S\xc3\xb8nderjylland) h\xc3\xb6lls 1920 som ett resultat av Versaillesfreden \xc3\xa5ret innan.\n_START_SECTION_\nFolkomr\xc3\xb6stning om Slesvig\n_START_PARAGRAPH_\nRedan i Pragfreden av \xc3\xa5r 1867 mellan Preussen och \xc3\x96sterrike fastlades att en folkomr\xc3\xb6stning skulle anordnas i norra Slesvig (den s\xc3\xa5 kallade paragraf 5) inom 6 \xc3\xa5r men den genomf\xc3\xb6rdes inte._NEWLINE_Efter F\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget i enlighet med Wilsondoktrinen blev det best\xc3\xa4mt att folkomr\xc3\xb6stningen skulle h\xc3\xa5llas. Omr\xc3\xb6stningen genomf\xc3\xb6rdes 10 februari 1920 i zon I, Nordslesvig, d\xc3\xa4r 75% r\xc3\xb6stade f\xc3\xb6r att tillh\xc3\xb6ra Danmark. Eftersom omr\xc3\xb6stningen skedde gemensamt (en bloc) f\xc3\xb6r hela zonen kom \xc3\xa4ven n\xc3\xa5gra omr\xc3\xa5den med tyskt flertal, till exempel staden T\xc3\xb8nder, till Danmark._NEWLINE_14 mars r\xc3\xb6stades i zon II (eftersom den f\xc3\xb6rsta folkomr\xc3\xb6stningen g\xc3\xa5tt Danmarks v\xc3\xa4g), mellersta Slesvig med bland annat Flensborg. H\xc3\xa4r r\xc3\xb6stade 80% f\xc3\xb6r att tillh\xc3\xb6ra Tyskland. R\xc3\xb6sterna i zon II r\xc3\xa4knades kommunvis, men bara tre sm\xc3\xa5 kommuner p\xc3\xa5 \xc3\xb6n F\xc3\xb6hr/F\xc3\xb8r hade danskt flertal; detta fick ingen betydelse eftersom de inte l\xc3\xa5g direkt intill den nya gr\xc3\xa4nsen._NEWLINE_Omr\xc3\xb6stningsresultatet i andra valomg\xc3\xa5ngen orsakade en inrikespolitisk kris (p\xc3\xa5skkrisen) i Danmark d\xc3\xa4r kung Kristian X avskedade regeringen 29 mars. Det kom senare att resultera i nyval. M\xc3\xa5nga ville, folkomr\xc3\xb6stningen till trots, kr\xc3\xa4va att staden Flensburg (danska: Flensborg), som haft en dansktalande majoritet 1864 vid f\xc3\xb6rlusten till Preussen och \xc3\x96sterrike, \xc3\xa5ter skulle bli dansk._NEWLINE_Den nya gr\xc3\xa4nsdragningen tr\xc3\xa4dde i kraft 15 juni 1920, i Danmark k\xc3\xa4nd som \xc3\xa5terf\xc3\xb6reningsdagen (genforeningsdagen), d\xc3\xa5 Kristian X red \xc3\xb6ver Konge\xc3\xa5en strax s\xc3\xb6der om Kolding p\xc3\xa5 sin vita h\xc3\xa4st. 25\xc2\xa0500 som hade r\xc3\xb6stat tyskt kom att bo p\xc3\xa5 den danska sidan medan 12\xc2\xa0800 som r\xc3\xb6stade danskt fick stanna kvar vid Tyskland. Danska och tyska minoriteter finns fortfarande p\xc3\xa5 \xc3\xb6mse sidor av gr\xc3\xa4nsen.\n_START_SECTION_\nFolkomr\xc3\xb6stning om \xc3\xa4ndring av 1915 \xc3\xa5rs grundlag\n_START_PARAGRAPH_\nTill f\xc3\xb6ljd av att norra Slesvig nu blivit danskt var det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att \xc3\xa4ndra 1915 \xc3\xa5rs danska grundlag._NEWLINE_Folkomr\xc3\xb6stningen om \xc3\xa4ndring av 1915 \xc3\xa5rs grundlag h\xc3\xb6lls i Danmark 6 september 1920. I omr\xc3\xb6stningen r\xc3\xb6stade 614\xc2\xa0130 (96,9\xc2\xa0% av r\xc3\xb6sterna) f\xc3\xb6r medan 19\xc2\xa0571 (3,1%) r\xc3\xb6stade emot. Trots den klara majoriteten f\xc3\xb6r ett ja var det bara med liten marginal som \xc3\xa4ndringsf\xc3\xb6rslaget gick igenom d\xc3\xa5 grundlagen kr\xc3\xa4vde att 45\xc2\xa0% av alla r\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade r\xc3\xb6stade f\xc3\xb6r en grundlags\xc3\xa4ndring f\xc3\xb6r att den skulle g\xc3\xa5 igenom. Antalet som r\xc3\xb6stade f\xc3\xb6r var 47,6\xc2\xa0% av det totala antalet r\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade.'