b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xb6va\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nI forntiden h\xc3\xa4rskade mycket falska f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar om "d\xc3\xb6vstummas" undervisning och uppfostran. Den grekiske filosofen Aristoteles (384-322 f.Kr.) menade till exempel att den som \xc3\xa4r f\xc3\xb6dd d\xc3\xb6v \xc3\xa4r en of\xc3\xb6rnuftig varelse och oemottaglig f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gon slags bildning. En helt annan f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning om de d\xc3\xb6va r\xc3\xa5dde hos egyptierna och perserna, vilka ans\xc3\xa5g att de d\xc3\xb6va var omhuldade av gudamakterna och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r behandlade dem med k\xc3\xa4rlek och v\xc3\xb6rdnad. Huruvida de utr\xc3\xa4ttade n\xc3\xa5gonting f\xc3\xb6r deras utbildning \xc3\xa4r dock inte k\xc3\xa4nt._NEWLINE_Efter kristendomens framtr\xc3\xa4dande dr\xc3\xb6jde det mycket l\xc3\xa4nge, innan n\xc3\xa5got slags d\xc3\xb6vundervisning startade. Till och med kyrkofadern Augustinus (400 e.Kr.) uttalar sig om de d\xc3\xb6va i samma anda som Aristoteles. "Det \xc3\xa4r om\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r den d\xc3\xb6vf\xc3\xb6dda att komma till tron", sade han, "ty tron kommer av predikan, av det som man h\xc3\xb6r. Den d\xc3\xb6vstumma kan varken l\xc3\xa4ra att l\xc3\xa4sa eller skriva". Den f\xc3\xb6rste man k\xc3\xa4nner till som undervisade en d\xc3\xb6v person och d\xc3\xa4rigenom vederlade dylika falska omd\xc3\xb6men, var biskopen av York John of Beverley (700). Det n\xc3\xa4sta k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket med d\xc3\xb6vundervisning gjordes av humanisten Rudolf Agricola (d\xc3\xb6d 1485). Under 1500-talet f\xc3\xb6rekom s\xc3\xa5dana f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k allt oftare, och fr\xc3\xa5n den tiden har man kunnat tala om en d\xc3\xb6vundervisningens historia. I Spanien, England och Nederl\xc3\xa4nderna med flera l\xc3\xa4nder b\xc3\xb6rjade man d\xc3\xa5 syssels\xc3\xa4tta sig med de d\xc3\xb6vas undervisning, varmed flera skrifter i detta \xc3\xa4mne utgavs.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6vundervisningens b\xc3\xb6rjan\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1500-talet startade skolundervisningen f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va. Detta var dock fr\xc3\xa4mst tillg\xc3\xa4ngligt f\xc3\xb6r de d\xc3\xb6va barn som hade rika familjer, eftersom det handlade om privatundervisning. Innan dess hade man l\xc3\xa5ng tid tillbaka felaktigt trott att ljud och spr\xc3\xa5k h\xc3\xa4ngde ihop, hade man inte f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att h\xc3\xb6ra kunde man heller inte till\xc3\xa4gna sig spr\xc3\xa5k. Inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n p\xc3\xa5 1700-talet startades de f\xc3\xb6rsta allm\xc3\xa4nna d\xc3\xb6vskolorna. Den allra f\xc3\xb6rsta d\xc3\xb6vskolan startades i Paris av den franske pr\xc3\xa4sten Abb\xc3\xa9 de l\xe2\x80\x99Ep\xc3\xa9e. Denna man kom att betyda mycket f\xc3\xb6r teckenspr\xc3\xa5kets utveckling och st\xc3\xa4llning. De l\xe2\x80\x99Ep\xc3\xa9e anv\xc3\xa4nde sig av den metod som kom att kallas den franska metoden eller teckenmetoden, vilken innebar att undervisningen skedde p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k. Han fascinerades av de d\xc3\xb6va elevernas naturliga s\xc3\xa4tt att kommunicera och ans\xc3\xa5g teckenspr\xc3\xa5k vara lika rikt som talade spr\xc3\xa5k. Han utbildade \xc3\xa4ven d\xc3\xb6vl\xc3\xa4rare fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga olika l\xc3\xa4nder, vilket gjorde att hans metod spred sig \xc3\xb6ver Europa._NEWLINE_Samtidigt som de l\xe2\x80\x99Ep\xc3\xa9e undervisade och utvecklade teckenmetoden i Frankrike, fanns det en d\xc3\xb6vpedagog i Tyskland som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade en helt annan metod. Han hette Samuel Heinicke och ans\xc3\xa5g teckenspr\xc3\xa5k vara fattigt, otillr\xc3\xa4ckligt och dessutom h\xc3\xa4mmande f\xc3\xb6r talspr\xc3\xa5ksutvecklingen. Hans undervisningsmetod kom att kallas den tyska metoden eller den orala metoden, oralism, och gick ut p\xc3\xa5 att eleverna skulle l\xc3\xa4ra sig tala och l\xc3\xa4sa p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ppar. De l\xe2\x80\x99Ep\xc3\xa9e och Heinicke f\xc3\xb6rde h\xc3\xa4tsk brevv\xc3\xa4xling om undervisningsmetodernas f\xc3\xb6r- och nackdelar. De tv\xc3\xa5 pedagogerna var allt annat \xc3\xa4n goda v\xc3\xa4nner.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4r Aron Borg och Manillaskolan\n_START_PARAGRAPH_\nMen det var de l\xe2\x80\x99Ep\xc3\xa9e och teckenmetoden som kom att inspirera en man vid namn P\xc3\xa4r Aron Borg till att starta den f\xc3\xb6rsta d\xc3\xb6vskolan i Sverige. Borg \xc3\xa4gnade sig fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan \xc3\xa5t att undervisa blinda, men efter att ha sett en pj\xc3\xa4s p\xc3\xa5 Kungliga Operan i Stockholm, som handlade om Abb\xc3\xa9 de l\xe2\x80\x99Ep\xc3\xa9e, v\xc3\xa4cktes hans intresse f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va. 1809 startade han den f\xc3\xb6rsta svenska d\xc3\xb6vskolan, som senare kom att heta Manillaskolan. Manillaskolan var bel\xc3\xa4gen de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren p\xc3\xa5 Drottninggatan i Stockholm. 1812 flyttades skolan ut till Djurg\xc3\xa5rden och bedrevs d\xc3\xa5 som ett internat. Byggnaden \xc3\x96fre Manilla anv\xc3\xa4ndes som boende f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de l\xc3\xa4rare och elever. Eleverna stannade p\xc3\xa5 skolan mellan 1 och 10 \xc3\xa5r, i vissa fall \xc3\xa4nnu l\xc3\xa4ngre. Eleverna p\xc3\xa5 Manillaskolan var b\xc3\xa5de betalande och frielever. Frielever var barn som hade valts ut av den styrelse som fanns i varje stift i landet, och fick d\xc3\xa5 bidrag fr\xc3\xa5n kungliga huset eller skolans egna fondmedel. M\xc3\xa5nga av skolans elever kom fr\xc3\xa5n andra delar av landet, och hade l\xc3\xa5nga resv\xc3\xa4gar. Flera av dessa barn kom fr\xc3\xa5n fattiga familjer och hade inte r\xc3\xa5d att ta sig hem under lov och blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kvar p\xc3\xa5 skolan under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r. Manillaskolan \xc3\xa4r \xc3\xa4n idag i bruk som en av Sveriges d\xc3\xb6vskolor, dock utan internat.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6vundervisningens utveckling\n_START_PARAGRAPH_\n1864 grundades v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta, och fortfarande idag, enda universitet f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va, Gallaudet University i USA._NEWLINE_I och med den internationella d\xc3\xb6vl\xc3\xa4rarkongress som h\xc3\xb6lls i Milano 1880 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades allt. Milanokongressen, dit l\xc3\xa4rare fr\xc3\xa5n hela Europa samlades f\xc3\xb6r att diskutera d\xc3\xb6vas undervisning, kom att bli starten p\xc3\xa5 en m\xc3\xb6rk period f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga d\xc3\xb6va. Under denna kongress beslutades att den orala metoden var \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen, teckenspr\xc3\xa5ket ans\xc3\xa5gs primitivt, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r skulle all undervisning ske p\xc3\xa5 talat spr\xc3\xa5k. Teckenspr\xc3\xa5ket f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds i skolorna och eleverna skulle sj\xc3\xa4lva l\xc3\xa4ra sig tala samt l\xc3\xa4sa p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ppar. Det ska till\xc3\xa4ggas att de d\xc3\xb6va l\xc3\xa4rarna vid denna kongress inte hade r\xc3\xa4tt att r\xc3\xb6sta. Oralismen kom att h\xc3\xa4rska \xc3\xb6ver d\xc3\xb6vundervisningen i de nordiska l\xc3\xa4nderna \xc3\xa4nda fram till 1980-talet och g\xc3\xb6r det i m\xc3\xa5nga andra l\xc3\xa4nder \xc3\xa4n idag._NEWLINE_Oralismen fick stora konsekvenser f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga d\xc3\xb6va. P\xc3\xa5 grund av att tal- och h\xc3\xb6rseltr\xc3\xa4ning upptog majoriteten av undervisningstiden i skolan, f\xc3\xb6rsummades andra \xc3\xa4mnen. Detta bidrog till att d\xc3\xb6vas utbildningsniv\xc3\xa5 sj\xc3\xb6nk drastiskt efter 1880. D\xc3\xa4rmed minskade ocks\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheten till h\xc3\xb6gre studier och v\xc3\xa4lbetalda jobb. Dessutom f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds d\xc3\xb6va att arbeta p\xc3\xa5 offentliga platser s\xc3\xa5som inom kommunen, landstinget och staten i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet. Detta innebar exempelvis att d\xc3\xb6va l\xc3\xa4rare fick sluta sina arbeten, vilket ytterligare st\xc3\xa4rkte den orala undervisningsmetoden._NEWLINE_Under mitten av 1900-talet sp\xc3\xa4dde utvecklandet av ny teknik kring h\xc3\xb6rselhj\xc3\xa4lpmedel p\xc3\xa5 tron om att d\xc3\xb6va beh\xc3\xb6vde ljud och tal. Det resonerades kring att om man hade tillr\xc3\xa4ckligt bra h\xc3\xb6rapparater kunde vem som helst l\xc3\xa4ra sig h\xc3\xb6ra. Man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte med andra ord normalisera d\xc3\xb6va och g\xc3\xb6ra dem \xe2\x80\x9ch\xc3\xb6rande\xe2\x80\x9d och fokus blev att h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttningen skulle botas._NEWLINE_F\xc3\xb6rr var m\xc3\xa5nga barn som f\xc3\xb6ddes d\xc3\xb6va i en h\xc3\xb6rande familj med om de s\xc3\xa5 kallade \xe2\x80\x9dsju vita \xc3\xa5ren\xe2\x80\x9d. Dessa \xc3\xa5r var barnen utan spr\xc3\xa5k fram till den dagen de b\xc3\xb6rjade skolan och tr\xc3\xa4ffade andra d\xc3\xb6va barn och l\xc3\xa4rare och p\xc3\xa5 det s\xc3\xa4ttet l\xc3\xa4rde sig teckenspr\xc3\xa5k. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar blev informerade om hur de skulle bota barnens d\xc3\xb6vhet genom att tala h\xc3\xb6gt rakt in i \xc3\xb6ronen f\xc3\xb6r att tr\xc3\xa4na \xc3\xb6rat att uppfatta ljud. Denna metod fungerade inte och m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar fick sv\xc3\xa5rt att kommunicera med sina barn. D\xc3\xb6va barn hade inte mer kommunikation med sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar \xc3\xa4n genom n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 hemmagjorda tecken. M\xc3\xa5nga barn tappade helt kontakten med sina familjer efter att de b\xc3\xb6rjat skolan och f\xc3\xa5tt tillg\xc3\xa5ng till teckenspr\xc3\xa5k. N\xc3\xa4rheten till spr\xc3\xa5k, samh\xc3\xb6righeten samt m\xc3\xb6jligheten att g\xc3\xb6ra sig f\xc3\xb6rst\xc3\xa5dd gjorde att m\xc3\xa5nga d\xc3\xb6va barn upplevde en b\xc3\xa4ttre samh\xc3\xb6righet med elever och l\xc3\xa4rare p\xc3\xa5 skolan \xc3\xa4n med sin egen biologiska familj._NEWLINE_Oralismen hade \xc3\xb6vertag i d\xc3\xb6vsskolorna, men det var tack vare just d\xc3\xb6vskolorna och olika d\xc3\xb6vf\xc3\xb6reningar, som b\xc3\xb6rjade bildas i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet, som teckenspr\xc3\xa5ket h\xc3\xb6lls vid liv. \xc3\x84ven om barnen inte fick lov att teckna p\xc3\xa5 lektionerna gjorde de det i smyg och p\xc3\xa5 rasterna. D\xc3\xb6vf\xc3\xb6reningarna samlade d\xc3\xb6va fr\xc3\xa5n hela Sverige f\xc3\xb6r att umg\xc3\xa5s och kommunicera p\xc3\xa5 sitt naturliga spr\xc3\xa5k. F\xc3\xb6reningarna kom att tillsammans med d\xc3\xb6vskolorna betyda mycket f\xc3\xb6r teckenspr\xc3\xa5kets utveckling och \xc3\xb6verlevnad._NEWLINE_Sveriges D\xc3\xb6vas Riksf\xc3\xb6rbund bildades 1922 och f\xc3\xb6rde fr\xc3\xa5n sin start en outtr\xc3\xb6ttlig kamp f\xc3\xb6r teckenspr\xc3\xa5ket, som till slut resulterade i ett officiellt erk\xc3\xa4nnande av riksdagen 1981. D\xc3\xa4rmed fastslog man att teckenspr\xc3\xa5ket var ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt spr\xc3\xa5k och ocks\xc3\xa5 d\xc3\xb6vas modersm\xc3\xa5l. Detta ledde till att l\xc3\xa4roplanen skrevs om s\xc3\xa5 att undervisningen i d\xc3\xb6vskolorna skulle ske p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k. Synen p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades. Detta mycket tack vare den teckenspr\xc3\xa5ksforskning som i Sverige startade vid Stockholms universitet i b\xc3\xb6rjan av 1970-talet. Brita Bergman, som var med och startade denna forskning, kom att bli v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta professor i teckenspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nPersoner med medf\xc3\xb6dd d\xc3\xb6vblindhet\n_START_PARAGRAPH_\nHit r\xc3\xa4knas de som har en medf\xc3\xb6dd syn- och h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning eller som har mist b\xc3\xa5de syn och h\xc3\xb6rsel innan de har till\xc3\xa4gnat sig ett spr\xc3\xa5k. Personer med medf\xc3\xb6dd d\xc3\xb6vblindhet har ocks\xc3\xa5 ofta ytterligare funktionshinder, till exempel autism eller utvecklingsst\xc3\xb6rning. I Sverige finns ca 400 personer med medf\xc3\xb6dd d\xc3\xb6vblindhet.\n_START_SECTION_\nKommunikation\n_START_PARAGRAPH_\nVilken kommunikationsmetod en person med d\xc3\xb6vblindhet anv\xc3\xa4nder sig av beror helt p\xc3\xa5 vilken grad av h\xc3\xb6rsel- resp. synneds\xc3\xa4ttning personen har. En del d\xc3\xb6vblinda kommunicerar via tal, andra anv\xc3\xa4nder sig av visuellt eller taktilt teckenspr\xc3\xa5k. Taktilt teckenspr\xc3\xa5k inneb\xc3\xa4r att personen avl\xc3\xa4ser teckenspr\xc3\xa5k med h\xc3\xa4nderna, genom att l\xc3\xa4gga en eller b\xc3\xa5da h\xc3\xa4nderna p\xc3\xa5 samtalspartnerns h\xc3\xa4nder. M\xc3\xa5nga d\xc3\xb6vblinda \xc3\xa4r beroende av tolkar f\xc3\xb6r att kunna kommunicera med andra m\xc3\xa4nniskor. F\xc3\xb6r mer information om d\xc3\xb6vblindtolkning, se Tolkning.\n_START_SECTION_\nTeckenspr\xc3\xa5kstolkning\n_START_PARAGRAPH_\nEn teckenspr\xc3\xa5kstolk har till uppgift att tolka mellan talat spr\xc3\xa5k och teckenspr\xc3\xa5k. Som namnet antyder, handlar det om tolkning och inte om \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning, dvs. tolken tar in information p\xc3\xa5 det ena spr\xc3\xa5ket och v\xc3\xa4ljer sedan det b\xc3\xa4sta s\xc3\xa4ttet att f\xc3\xb6rmedla budskapet. En tolk har alltid tystnadsplikt samt m\xc3\xa5ste h\xc3\xa5lla sig objektiv, dvs. ska inte uttrycka sina egna \xc3\xa5sikter i en tolksituation.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6vblindtolkning\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb6vblindtolkning inneb\xc3\xa4r tolkning till personer med kombinerad syn- och h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning. Denna typ tolkning best\xc3\xa5r av tre delar; tolkning av vad som s\xc3\xa4gs, syntolkning och ledsagning. Tolkning av vad som s\xc3\xa4gs kan ske p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt, beroende p\xc3\xa5 vilket kommunikationss\xc3\xa4tt tolkanv\xc3\xa4ndarna anv\xc3\xa4nder sig av, till exempel fr\xc3\xa5n talspr\xc3\xa5k till taktilt teckenspr\xc3\xa5k, fr\xc3\xa5n taktilt teckenspr\xc3\xa5k till talspr\xc3\xa5k eller fr\xc3\xa5n visuellt teckenspr\xc3\xa5k till taktilt teckenspr\xc3\xa5k. Taktilt teckenspr\xc3\xa5k inneb\xc3\xa4r att teckenspr\xc3\xa5ket uppfattas med k\xc3\xa4nseln, dvs h\xc3\xa4nderna. Syntolkning inneb\xc3\xa4r att tolken beskriver milj\xc3\xb6er, personer, h\xc3\xa4ndelser, socialt samspel \xe2\x80\x93 i princip allt som uppfattas med synen. Ledsagning best\xc3\xa5r av st\xc3\xb6d vid f\xc3\xb6rflyttning, till exempel vid enklare resor fr\xc3\xa5n hem till jobb. All dessa tre delar inom d\xc3\xb6vblindtolkning sker oftast simultant.\n_START_SECTION_\nSkrivtolkning\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga som f\xc3\xb6rlorat sin h\xc3\xb6rsel i vuxen \xc3\xa5lder f\xc3\xb6redrar att anv\xc3\xa4nda sig av skrivtolkning, hellre \xc3\xa4n teckenspr\xc3\xa5kstolkning. Det inneb\xc3\xa4r att tolken skriver vad som s\xc3\xa4gs, vilket sedan visas p\xc3\xa5 en sk\xc3\xa4rm d\xc3\xa4r tolkanv\xc3\xa4ndaren kan l\xc3\xa4sa texten. En del skrivtolkar anv\xc3\xa4nder sig av ett speciellt tangentbord, s.k. Veyboard. Med hj\xc3\xa4lp av den \xc3\xa4r det m\xc3\xb6jligt att skriva i ett h\xc3\xb6gre tempo \xc3\xa4n det \xc3\xa4r med ett vanligt tangentbord.\n_START_SECTION_\nAtt best\xc3\xa4lla tolk\n_START_PARAGRAPH_\nTolkar best\xc3\xa4lls via tolkcentralen i respektive landsting eller via ett privat tolkf\xc3\xb6retag. De flesta landsting och tolkf\xc3\xb6retag erbjuder flera olika s\xc3\xa4tt att best\xc3\xa4lla tolk p\xc3\xa5, till exempel via telefon, internet, sms eller fax. Landstinget st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r kostnaderna f\xc3\xb6r ett visst antal tolktimmar per tolkanv\xc3\xa4ndare, men endast f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va och h\xc3\xb6rselskadade som best\xc3\xa4ller tolk. Allts\xc3\xa5 kan h\xc3\xb6rande inte f\xc3\xa5 sina tolkkostnader betalda av landstinget.\n_START_SECTION_\nTolkverksamhetens historia\n_START_PARAGRAPH_\nTeckenspr\xc3\xa5k- och d\xc3\xb6vblindtolk \xc3\xa4r en relativt ny yrkeskategori, men inofficiella tolkar har f\xc3\xb6rmodligen funnits i alla tider. Fr\xc3\xa4lsningsarm\xc3\xa9n har erbjudit n\xc3\xa5gon form av tolkning till d\xc3\xb6va sedan 1895. Pr\xc3\xa4ster fick l\xc3\xa4nge fungera som tolkar och de blev ofta d\xc3\xb6vas enda m\xc3\xb6jlighet till kontakt med h\xc3\xb6rande. \xc3\x84ven h\xc3\xb6rande barn till d\xc3\xb6va f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar har ofta f\xc3\xa5tt agera tolkar till sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar._NEWLINE_1947 kom en kunglig kung\xc3\xb6relse om tolk f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va och stumma. Tjugo privatpersoner bemyndigades att ta tolkuppdrag, framf\xc3\xb6r allt i domstolar. De flesta av dessa hade d\xc3\xb6va f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar._NEWLINE_1968 besl\xc3\xb6t riksdagen att d\xc3\xb6va skulle ha r\xc3\xa4tt till fri tolkservice, vilket blev en viktig v\xc3\xa4ndpunkt f\xc3\xb6r d\xc3\xb6vas m\xc3\xb6jligheter att delta i samh\xc3\xa4llet. Samma \xc3\xa5r startade Sveriges f\xc3\xb6rsta tolkutbildning p\xc3\xa5 Carlborgsons G\xc3\xa5rd, nuvarande V\xc3\xa4stanviks folkh\xc3\xb6gskola._NEWLINE_I december 1981 rekommenderade Handikappsinstitutet landstingen att inf\xc3\xb6ra en samordning av tolktj\xc3\xa4nster f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va och d\xc3\xb6vblinda. Idag har alla landsting denna service.\n_START_SECTION_\nTeckenspr\xc3\xa5ksutbildning f\xc3\xb6r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar - TUFF\n_START_PARAGRAPH_\nTUFF \xc3\xa4r en kurs f\xc3\xb6r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar som beh\xc3\xb6ver teckenspr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r kommunikation med sitt barn. Kursen \xc3\xa4r \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r personer som kan likst\xc3\xa4llas med f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldern, exempelvis n\xc3\xa5gon som \xc3\xa4r gift eller sambo med en f\xc3\xb6r\xc3\xa4lder. Utbildningsanordnarens kursplan bygger p\xc3\xa5 en kursplan som Skolverket har tagit fram._NEWLINE_Utbildningen \xc3\xa4r maximalt 240 timmar per f\xc3\xb6r\xc3\xa4lder, \xc3\xa4r kostnadsfri samt ges \xc3\xb6ver hela landet.\n_START_SECTION_\nCODA - Children of Deaf Adults\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige brukar man s\xc3\xa4ga h\xc3\xb6rande barn till d\xc3\xb6va f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar eller CODA-barn. I Sverige finns det ca 10 000 barn till d\xc3\xb6va. Majoriteten av alla CODA-barn har teckenspr\xc3\xa5k som f\xc3\xb6rsta spr\xc3\xa5k och svenska som andra spr\xc3\xa5k. Enligt forskning som gjorts finns en del gemensamma beteenden hos dessa barn, till exempel s\xc3\xa5 vill barnen ha \xc3\xb6gonkontakt \xc3\xa4ven n\xc3\xa4r de kommunicerar p\xc3\xa5 talspr\xc3\xa5k. Det har \xc3\xa4ven visat sig att barn till d\xc3\xb6va f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar g\xc3\xa4rna avbryter andra aktiviteter f\xc3\xb6r att kunna \xc3\xa4gna full uppm\xc3\xa4rksamhet \xc3\xa5t samtalspartnern, oberoende av om kommunikationen sker p\xc3\xa5 talspr\xc3\xa5k eller teckenspr\xc3\xa5k. Dessa barn anv\xc3\xa4nder ofta fysiska eller visuella signaler f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 uppm\xc3\xa4rksamhet. \xc3\x85r 2008 skrev fem CODA-barn i 20-\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern boken "Kan din mamma lukta". D\xc3\xa4r tar de bland annat upp sina upplevelser kring kulturell tillh\xc3\xb6righet, CODA-barns beteende och skolans brist p\xc3\xa5 kunskap och information om d\xc3\xb6va och teckenspr\xc3\xa5k._NEWLINE_G\xc3\xa4llande spr\xc3\xa5kutvecklingen hos CODA-barn s\xc3\xa5 startar produktionen av tecken vid ca 6-7 m\xc3\xa5naders \xc3\xa5lder, medan talproduktionen startar vid 1-1,5 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Talspr\xc3\xa5ket hos sm\xc3\xa5 CODA-barn \xc3\xa4r inte alltid \xc3\xa5ldersadekvat eftersom den teckenspr\xc3\xa5kiga utvecklingen kan g\xc3\xa5 f\xc3\xb6re svenska spr\xc3\xa5ket. \xc3\x84ven om teckenspr\xc3\xa5ket under en viss period kan ligga f\xc3\xb6re i utvecklingen betyder inte det att teckenspr\xc3\xa5ket hindrar barnets talutveckling. Det \xc3\xa4r dock viktigt att barnet f\xc3\xa5r st\xc3\xb6d i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l svenska spr\xc3\xa5ket som teckenspr\xc3\xa5k. 90\xc2\xa0% av alla d\xc3\xb6va f\xc3\xa5r h\xc3\xb6rande barn._NEWLINE_1968 beslutades det att d\xc3\xb6va skulle ha r\xc3\xa4tt till fri tolkservice. Innan dess fanns det pr\xc3\xa4ster, d\xc3\xb6vkonsulenter och fr\xc3\xa4lsningsarm\xc3\xa9n som st\xc3\xa4llde upp som tolkar. Tolk som yrke existerade inte och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r var det vanligt f\xc3\xb6rekommande att CODA-barn fick tolka \xc3\xa5t sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, exempelvis under l\xc3\xa4karbes\xc3\xb6k, sitt eget utvecklingssamtal i skolan, f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldram\xc3\xb6ten osv. Med andra ord fick m\xc3\xa5nga av dessa barn ta ett st\xc3\xb6rre ansvar \xc3\xa4n de flesta andra barn i samma \xc3\xa5lder. M\xc3\xa5nga CODA-barn kan ocks\xc3\xa5 vittna om hur de upplevt sig vara \xe2\x80\x9cmedlare\xe2\x80\x9d mellan den d\xc3\xb6va och h\xc3\xb6rande v\xc3\xa4rlden.\n_START_SECTION_\nKultur p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund av spr\xc3\xa5kskillnader kan d\xc3\xb6va och h\xc3\xb6rande uppleva sv\xc3\xa5righeter n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller att ta del av varandras kulturut\xc3\xb6vande, till exempel kan kultur som bygger p\xc3\xa5 ljud vara sv\xc3\xa5r\xc3\xa5tkomlig f\xc3\xb6r personer med h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning. P\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som h\xc3\xb6rande anv\xc3\xa4nder sitt eget spr\xc3\xa5k som uttrycksmedel, till\xc3\xa4mpar d\xc3\xb6va teckenspr\xc3\xa5k n\xc3\xa4r de ut\xc3\xb6var kultur. H\xc3\xa4r nedan tas olika kulturyttringar p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k upp.\n_START_SECTION_\nTyst teater\n_START_PARAGRAPH_\nTyst Teater \xc3\xa4r en del av Riksteatern, bel\xc3\xa4gen i Hallunda utanf\xc3\xb6r Stockholm, och \xc3\xa4r den enda professionella teckenspr\xc3\xa5kiga teatergruppen som finns i Sverige._NEWLINE_1970 startades Tyst Teater av en grupp studenter p\xc3\xa5 V\xc3\xa4stanviks Folkh\xc3\xb6gskola. Efter flera \xc3\xa5rs turnerande blev ensemblen 1977, genom ett regeringsbeslut, en del av Riksteatern. D\xc3\xa5 blev verksamheten en officiell nationell institution och kunde d\xc3\xa4rmed n\xc3\xa5 en st\xc3\xb6rre och bredare publik av b\xc3\xa5de d\xc3\xb6va och h\xc3\xb6rande. 1993 f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde Tyst Teater f\xc3\xa5 Teaterh\xc3\xb6gskolan i Stockholm att starta landets f\xc3\xb6rsta professionella utbildning av d\xc3\xb6va sk\xc3\xa5despelare, parallellt med dess ordinarie teaterutbildning. Utbildningen lades p\xc3\xa5 is n\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rsta d\xc3\xb6va sk\xc3\xa5despelarna utexaminerades tre \xc3\xa5r senare. 1997 fick teatern utm\xc3\xa4rkelsen Sveriges Teaterkritikers Stora Pris f\xc3\xb6r "nyskapande eller p\xc3\xa5 annat s\xc3\xa4tt betydande insats i svenskt teaterliv"._NEWLINE_Unga Tyst Teater var ett projekt som p\xc3\xa5gick 2008-2010 med finansiering fr\xc3\xa5n Arvsfonden. Projektets syfte var att underl\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r unga d\xc3\xb6va kulturintresserade att utveckla sitt konstn\xc3\xa4rskap, vilket bland annat resulterade i den turnerande \xc3\xb6ppna scenen Open Sign, som finns kvar \xc3\xa4n idag._NEWLINE_Tyst Teater har genom \xc3\xa5ren samarbetat med flera olika internationella akt\xc3\xb6rer. Samproduktioner, seminarier och workshops har skett i samverkan med medarbetare fr\xc3\xa5n bland annat Frankrike, Indien, Makedonien, Uganda och USA. 2007 sattes Odyss\xc3\xa9en upp i samarbete med norska Teater Manu och Cirkus Cirk\xc3\xb6r. F\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen framf\xc3\xb6rdes med hj\xc3\xa4lp av teater, film, cirkus och teckenspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa5despelarprogrammet p\xc3\xa5 svenskt teckenspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nDen 1 januari 2011 bildade Teaterh\xc3\xb6gskolan i Stockholm och Dramatiska institutet en ny gemensam h\xc3\xb6gskola, Stockholms Dramatiska H\xc3\xb6gskola, med forskning och utbildning inom film, radio, TV och teater. Efter att sk\xc3\xa5despelarutbildningen f\xc3\xb6r teckenspr\xc3\xa5kiga lades p\xc3\xa5 is 1996 startades en utredning kring huruvida utbildningen skulle ges igen eller inte. Ett beslut togs om att \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ra utbildningen och Lars Otterstedt och Christina Eden\xc3\xa5s anst\xc3\xa4lldes i juni 2010, med uppgift att ansvara f\xc3\xb6r utbildningen och dess ledning. H\xc3\xb6sten 2011 startade "Sk\xc3\xa5despelarprogrammet p\xc3\xa5 svenskt teckenspr\xc3\xa5k" vid Stockholms Dramatiska H\xc3\xb6gskola. Utbildningen \xc3\xa4r densamma som sk\xc3\xa5despelarprogrammet f\xc3\xb6r h\xc3\xb6rande vid Stockholms Dramatiska H\xc3\xb6gskola, men med ett d\xc3\xb6v- och teckenspr\xc3\xa5kskulturellt perspektiv. Eftersom programmet ges p\xc3\xa5 svenskt teckenspr\xc3\xa5k inneh\xc3\xa5ller utbildningen \xc3\xa4mnen som teckenspr\xc3\xa5ksgestaltning och \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning. I \xc3\xa4mnet teckenspr\xc3\xa5ksgestaltning ing\xc3\xa5r olika delmoment s\xc3\xa5som storytelling, teckenspr\xc3\xa5kpoesi, visual vernacular, sign mime och teckenspr\xc3\xa5ksartikulation. Och under \xc3\xa4mnet \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning f\xc3\xa5r eleverna verktyg till att \xc3\xb6vers\xc3\xa4tta fr\xc3\xa5n skriven text till svenskt teckenspr\xc3\xa5k. Sk\xc3\xa5despelarprogrammet riktar sig inte bara till teckenspr\xc3\xa5kiga i Sverige, utan till hela Nordens teckenspr\xc3\xa5kiga._NEWLINE_Sk\xc3\xa5despelarprogrammet p\xc3\xa5 svenskt teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r ett resultat av ett samarbete mellan Stockholms Dramatiska H\xc3\xb6gskola, Riksteatern Tyst teater, Sveriges D\xc3\xb6vas Ungdomsf\xc3\xb6rbund samt Sveriges D\xc3\xb6vas Riksf\xc3\xb6rbund.\n_START_SECTION_\nTeckenspr\xc3\xa5kstolkad improvisationsteater\n_START_PARAGRAPH_\nSedan v\xc3\xa5ren 2009 har Improvisation & Co i Stockholm regelbundna teckenspr\xc3\xa5kstolkade improvisationsf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar. Den 7 oktober 2010 fick de beviljat tillg\xc3\xa4nglighetsst\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n Stockholms l\xc3\xa4ns landsting i syfte att integrera teckenspr\xc3\xa5k i improvisationsteatern._NEWLINE_I sina f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar anv\xc3\xa4nder sig Improvisation & Co av skuggtolkning, vilket inneb\xc3\xa4r att varje sk\xc3\xa5despelare/improvisat\xc3\xb6r har en egen tolk bredvid sig p\xc3\xa5 scenen. Tolken blir d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 en del av f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6vfilmfestival\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb6vfilmfestival startades \xc3\xa5r 2000 med initiativ av Gunilla W\xc3\xa5gstr\xc3\xb6m Lundqvist och Ylva Bj\xc3\xb6rklund fr\xc3\xa5n Stockholm D\xc3\xb6vas F\xc3\xb6rening, SDF. Festivalen anordnas \xc3\xa5rligen av SDF i samarbete med Biograf Zita i Stockholm. Stockholms Stads kulturf\xc3\xb6rvaltning och Stockholms l\xc3\xa4ns landstings kulturf\xc3\xb6rvaltning bidrar med finansieringen av festivalen. Kriterierna f\xc3\xb6r en films medverkan i D\xc3\xb6vfilmfestival \xc3\xa4r att filmen ska vara gjord av d\xc3\xb6va. \xc3\x84ven filmer med d\xc3\xb6va medverkande, teckenspr\xc3\xa5k och d\xc3\xb6vkultur \xc3\xa4r intressev\xc3\xa4ckande f\xc3\xb6r D\xc3\xb6vfilmfestivals kommitt\xc3\xa9. Till festivalen kommer ungef\xc3\xa4r 500 bes\xc3\xb6kare varje \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nTV och internet\n_START_PARAGRAPH_\nCultura Signa \xc3\xa4r en oberoende kulturtidskrift p\xc3\xa5, i f\xc3\xb6rsta hand, teckenspr\xc3\xa5k, i andra hand skriven svenska. Den fokuserar p\xc3\xa5 d\xc3\xb6v- och teckenspr\xc3\xa5kskultur i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Sverige som internationellt, i syfte att sprida mer kunskap om d\xc3\xb6va, teckenspr\xc3\xa5kiga och d\xc3\xb6vv\xc3\xa4rlden, d\xc3\xa5 s\xc3\xa4rskilt ur ett kulturellt perspektiv. Cultura Signa skapades av f\xc3\xb6retaget D\xc3\xb6viana Konsult & Tj\xc3\xa4nster, som ocks\xc3\xa5 driver tidskriften i samarbete med diverse frivilliga reportrar, skribenter, filmfotografer och redigerare._NEWLINE_Sveriges Television har flera olika program p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Teckentorget \xc3\xa4r SVT:s forum f\xc3\xb6r teckenspr\xc3\xa5kiga program, samt egenproducerade videor och nyhetsinslag fr\xc3\xa5n d\xc3\xb6vv\xc3\xa4rlden._NEWLINE_Nyhetstecken startade sina s\xc3\xa4ndningar 26 september 1986, d\xc3\xa5 som v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta teckenspr\xc3\xa5kiga nyhetsprogram. Fram till 1993 s\xc3\xa4ndes programmet en g\xc3\xa5ng i veckan i tjugo minuter. 1993 b\xc3\xb6rjade man s\xc3\xa4nda fem minuter varje vardag ist\xc3\xa4llet. Idag \xc3\xa4r programmet tio minuter l\xc3\xa5ngt och s\xc3\xa4nds 17:20  p\xc3\xa5 SVT2 varje vardag._NEWLINE_Perspektiv \xc3\xa4r SVT:s enda TV-program p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k som v\xc3\xa4nder sig till en vuxen publik. Programmet s\xc3\xa4ndes mellan \xc3\xa5r 2003-2011. H\xc3\xb6sten 2011 startade ett nytt program p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k riktat till en vuxen publik, Lika Olika. Det handlar om kulturkrockar, fr\xc3\xa4mst mellan d\xc3\xb6va och h\xc3\xb6rande. Programledare \xc3\xa4r Marie Esters Axelsson, som \xc3\xa4ven tolkar, och komikern \xc3\x96zz N\xc3\xbbjen._NEWLINE_Byss \xc3\xa4r ett livsstilsprogram som riktar sig till d\xc3\xb6va ungdomar. Programledare \xc3\xa4r Gabriella Della Morte P\xc3\xa5lstam och Erdem Ekan. Det finns ocks\xc3\xa5 olika barnprogram p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k, bland andra Pi, Hej kompis, Sagotr\xc3\xa4det och Teckenl\xc3\xa5dan._NEWLINE_UR har flera utbildningsprogram p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k, bland andra ungdomsprogrammet Ramp p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k och barnprogrammet Krokodill. F\xc3\xb6rutom TV-programmen har UR \xc3\xa4ven tv\xc3\xa5 webbsidor d\xc3\xa4r man kan l\xc3\xa4ra sig enkla ord och fraser p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Det finns \xc3\xa4ven TV-program som tolkas till teckenspr\xc3\xa5k. Antingen \xc3\xa4r tolken inskjuten i bildens nederkant, eller s\xc3\xa5 upptar tolken st\xc3\xb6rsta delen av bildrutan medan originalbilden \xc3\xa4r inf\xc3\xa4lld i \xc3\xb6verkanten. 14 december 2011 lanserade TV4 sin tj\xc3\xa4nst TV4Tolken i TV4Play. Olika TV-program tolkas till teckenspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 Tolkcentralen i \xc3\x96rebro, med hj\xc3\xa4lp av teknologi tillhandah\xc3\xa5llen av f\xc3\xb6retaget Westreamu. I de flesta fall filmas tolkningen i f\xc3\xb6rv\xc3\xa4g, men n\xc3\xa4r det \xc3\xa4r lives\xc3\xa4ndningen sker tolkningen live, med n\xc3\xa5gra sekunders f\xc3\xb6rdr\xc3\xb6jning._NEWLINE_Melodifestivalens final har sedan 2010 teckentolkats i SVT Play av aveProduktion AB. 2012 \xc3\xa5rs final tolkades av Helena W\xc3\xa4stborn, Pia Nyg\xc3\xa5rds och Tommy Fransson. W\xc3\xa4stborn och Fransson gestaltade \xc3\xa4ven festivalens t\xc3\xa4vlingsbidrag p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nMusik och poesi\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt den svenska sk\xc3\xa5despelaren och regiss\xc3\xb6ren Juli af Klintberg kan teckenspr\xc3\xa5kspoesi se ut p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt. I Europa \xc3\xa4r det vanligt att anv\xc3\xa4nda ett abstrakt bildspr\xc3\xa5k snarare \xc3\xa4n rent teckenspr\xc3\xa5k, man anv\xc3\xa4nder sig allts\xc3\xa5 mer av visualiseringar och gestaltningar \xc3\xa4n av lexikala tecken. I USA d\xc3\xa4remot \xc3\xa4r det vanligare att anv\xc3\xa4nda sig av det amerikanska teckenspr\xc3\xa5ks fasta tecken. Spoken word och slam p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r mer vanligt f\xc3\xb6rekommande i USA._NEWLINE_Musik kan \xc3\xa4ven gestaltas p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k. Melodifestivalens teckenspr\xc3\xa5kstolkningar \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 detta. D\xc3\xa4r str\xc3\xa4var man efter att inte bara f\xc3\xb6rmedla texten, utan man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker \xc3\xa4ven \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra k\xc3\xa4nslan i musiken samt dess karakt\xc3\xa4r till teckenspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Den finske d\xc3\xb6va rapparen Signmark anv\xc3\xa4nder teckenspr\xc3\xa5k i sin musik. Hans sj\xc3\xa4lvbetitlade debutalbum fr\xc3\xa5n 2006 bestod av en CD med musik samt en DVD med musikvideor p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k. 2009 deltog han i Euroviisut, Finlands nationella uttagning till Eurovision Song Contest, i vilken han kom p\xc3\xa5 andra plats med l\xc3\xa5ten Speakerbox. Senare samma \xc3\xa5r fick han ett skivkontrakt med Warner Music, vilket var en historisk h\xc3\xa4ndelse d\xc3\xa5 han var den f\xc3\xb6rsta d\xc3\xb6va personen att skriva kontrakt med ett internationellt skivbolag.\n_START_SECTION_\nWeSign\n_START_PARAGRAPH_\nWeSign \xc3\xa4r ett m\xc3\xb6tesforum f\xc3\xb6r alla som vill diskutera tankar och id\xc3\xa9er i syfte att fr\xc3\xa4mja kultur p\xc3\xa5 svenskt teckenspr\xc3\xa5k. \xc3\x85r 2009, med bidrag fr\xc3\xa5n Arvsfonden, startades WeSign som en del av ABF. Deras projekt har resulterat i att teckenspr\xc3\xa5kiga med hj\xc3\xa4lp av teckenspr\xc3\xa5kstolk har f\xc3\xa5tt ta del av kulturella evenemang som Melodifestivalen, Julkalendern och det kungliga br\xc3\xb6llopet.\n_START_SECTION_\nTeckenspr\xc3\xa5kets dag\n_START_PARAGRAPH_\nDen 14 maj 1981 erk\xc3\xa4nde riksdagen svenskt teckenspr\xc3\xa5k som f\xc3\xb6rsta spr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va. Till minne av denna dag och dess inneb\xc3\xb6rd f\xc3\xb6r d\xc3\xb6vgruppen och teckenspr\xc3\xa5kets st\xc3\xa4llning anordnas varje \xc3\xa5r Teckenspr\xc3\xa5kets dag i olika st\xc3\xa4der i Sverige.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6vas dag\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb6vas dag i Sverige anordnas tredje helgen i september varje \xc3\xa5r. Denna dag brukar inneh\xc3\xa5lla olika kulturella inslag s\xc3\xa5som utst\xc3\xa4llningar, teckenspr\xc3\xa5ksartister, \xc3\xb6ppna forum, konferenser och fester.\n_START_SECTION_\nGuidning\n_START_PARAGRAPH_\nI Stockholm finns det 350 auktoriserade guider, varav fem guidar p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k. Alla guider \xc3\xa4r d\xc3\xb6va och har g\xc3\xa5tt en guideutbildning som anordnades av Stockholms D\xc3\xb6vas F\xc3\xb6rening i samarbete med Stockholm Visitors Board AB._NEWLINE_Vasamuseet har egna guidade turer p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k. Dess tre guider \xc3\xa4r utbildade via Vasamuseet i samarbete med Tolkcentralen vid Stockholms l\xc3\xa4ns landsting. Museet erbjuder en kostnadsfri pedagogisk barnverksamhet och en guidad tur, b\xc3\xa5da p\xc3\xa5 teckenspr\xc3\xa5k, sista helgen varje m\xc3\xa5nad._NEWLINE_Det finns \xc3\xa4ven guidade turer som tolkas fr\xc3\xa5n tal till teckenspr\xc3\xa5k, bland andra SL:s konstvisningar i Stockholms tunnelbana._NEWLINE_\xc3\x96rebrokompaniet erbjuder \xc3\xa4ven guidade vandringar eller teatervandringar bland annat p\xc3\xa5 \xc3\x96rebro slott.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6va i v\xc3\xa4rlden\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4rldsh\xc3\xa4lsoorganisationen, WHO, uppskattar att det finns ungef\xc3\xa4r 59 miljoner m\xc3\xa4nniskor i v\xc3\xa4rlden som kan betecknas som gravt h\xc3\xb6rselskadade eller d\xc3\xb6va. 80\xc2\xa0% av dessa lever i utvecklingsl\xc3\xa4nder. Att antalet d\xc3\xb6va \xc3\xa4r s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga just d\xc3\xa4r beror p\xc3\xa5 att h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttning i 50\xc2\xa0% av fallen orsakas av sjukdomar, milj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan och olyckor som oftare drabbar m\xc3\xa4nniskor i just utvecklingsl\xc3\xa4nder._NEWLINE_Vilka f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar som ges d\xc3\xb6va i v\xc3\xa4rlden varierar mycket fr\xc3\xa5n plats till plats. P\xc3\xa5 vissa h\xc3\xa5ll ges m\xc3\xb6jligheter f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va att studera p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g niv\xc3\xa5 och lyckas med en yrkeskarri\xc3\xa4r. I USA finns det t.ex. ett universitet f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va, Gallaudet University. I Sverige finns utbildade d\xc3\xb6va spr\xc3\xa5kvetare, psykologer, jurist doktorer, tandl\xc3\xa4kare, socionomer osv. Det finns ocks\xc3\xa5 flera exempel p\xc3\xa5 d\xc3\xb6va politiker som \xc3\xa4r verksamma bland annat i EU-parlamentet. Men det finns ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa4nder d\xc3\xa4r d\xc3\xb6va inte till\xc3\xa5ts ta k\xc3\xb6rkort, har begr\xc3\xa4nsad m\xc3\xb6jlighet att till\xc3\xa4gna sig utbildning eller av olika orsaker utest\xc3\xa4ngs fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gre studier. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5 l\xc3\xa4nder som kan erbjuda en tolktj\xc3\xa4nst som ger d\xc3\xb6va m\xc3\xb6jlighet till delaktighet i samh\xc3\xa4llet._NEWLINE_Organisationen World Federation of the Deaf, WFD, verkar bland annat som r\xc3\xa5dgivande organ i FN:s ekonomiska och sociala r\xc3\xa5d. Organisationen anser att fler l\xc3\xa4nders erk\xc3\xa4nnande av teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r en av de viktigaste \xc3\xa5tg\xc3\xa4rderna f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra d\xc3\xb6vas delaktighet i samh\xc3\xa4llslivet. Analfabetismen bland d\xc3\xb6va antas vara s\xc3\xa5 h\xc3\xb6g som 80% vilket av m\xc3\xa5nga anses bero p\xc3\xa5 bristf\xc3\xa4llig undervisning d\xc3\xa4r teckenspr\xc3\xa5kets betydelse f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va barns m\xc3\xb6jlighet att till\xc3\xa4gna sig kunskap inte tas i beaktande. Ett annat problem \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 att d\xc3\xb6vhet i m\xc3\xa5nga samh\xc3\xa4llen och familjer fortfarande ses som en skam eller ett straff. M\xc3\xa5nga d\xc3\xb6va har dessutom s\xc3\xa4mre m\xc3\xb6jligheter att skaffa sig en inkomst. Detta leder bland annat till att d\xc3\xb6va ofta har d\xc3\xa5liga f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar att kunna bilda familj och klara av en f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning.\n_START_SECTION_\nKartl\xc3\xa4ggning av teckenspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga tror att teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r internationellt och ser likadant ut \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden. Men precis som talade spr\xc3\xa5k varierar teckenspr\xc3\xa5ken beroende p\xc3\xa5 geografiskt l\xc3\xa4ge, hur m\xc3\xa4nniskor f\xc3\xb6rflyttar sig mellan olika platser, behov av ord och uttryck, osv. N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller teckenspr\xc3\xa5k s\xc3\xa5 kan spridningen av ett spr\xc3\xa5k se annorlunda ut \xc3\xa4n f\xc3\xb6r de talade spr\xc3\xa5ken. Till exempel s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det teckenspr\xc3\xa5k som anv\xc3\xa4nds i USA mer likt det franska teckenspr\xc3\xa5ket \xc3\xa4n det engelska talspr\xc3\xa5ket. Detta beror p\xc3\xa5 att de f\xc3\xb6rsta d\xc3\xb6vskolorna i USA l\xc3\xa4t sig inspireras av de undervisningsmetoder f\xc3\xb6r d\xc3\xb6va som anv\xc3\xa4ndes i Frankrike._NEWLINE_Hur m\xc3\xa5nga teckenspr\xc3\xa5k som egentligen finns i v\xc3\xa4rlden \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att s\xc3\xa4ga. Precis som med talade spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r det sv\xc3\xa5rt att veta vad som ska definieras som ett spr\xc3\xa5k och vad som snarare \xc3\xa4r en dialekt. I talade spr\xc3\xa5k har uppdelningarna ibland skett av geografiska och politiska, snarare \xc3\xa4n av rent spr\xc3\xa5km\xc3\xa4ssiga sk\xc3\xa4l. Det finns idag omkring 160 registrerade teckenspr\xc3\xa5k i v\xc3\xa4rlden. Kriterierna f\xc3\xb6r att registrera ett teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r samma som kriterierna f\xc3\xb6r att registrera ett talat spr\xc3\xa5k. Spr\xc3\xa5ket m\xc3\xa5ste uppn\xc3\xa5 ett visst m\xc3\xa5tt av olikhet j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med andra spr\xc3\xa5k, det m\xc3\xa5ste vara begripligt f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndarna, det m\xc3\xa5ste ha betydelse f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndarnas identitet och det m\xc3\xa5ste kunna visa p\xc3\xa5 en litter\xc3\xa4r tradition (men inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis skriftlig)._NEWLINE_\xc3\x84ven om det idag finns omkring 160 registrerade teckenspr\xc3\xa5k menar m\xc3\xa5nga spr\xc3\xa5kforskare att det faktiska antalet teckenspr\xc3\xa5k som anv\xc3\xa4nds just nu i v\xc3\xa4rlden \xc3\xa4r betydligt h\xc3\xb6gre. Detta eftersom det i m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder observerats att det finns ett nationellt teckenspr\xc3\xa5k och flera lokala teckenspr\xc3\xa5k som anv\xc3\xa4nds i olika byar.  Arbetet med att registrera teckenspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa5 pass nytt att det inte finns n\xc3\xa5gon fastst\xc3\xa4lld metod f\xc3\xb6r hur detta skall g\xc3\xa5 till. V\xc3\xa4rldens registrerade teckenspr\xc3\xa5k finns listade p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5korganisationen SIL Internationals hemsida. SIL arbetar med att fr\xc3\xa4mja spr\xc3\xa5kliga gemenskaper v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6ver genom bland annat forskning. Organisationen har \xc3\xa4ven gett ut ett sammanst\xc3\xa4llande verk \xc3\xb6ver v\xc3\xa4rldens 6 909 nu levande och k\xc3\xa4nda spr\xc3\xa5k. H\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven teckenspr\xc3\xa5ken med.\n_START_SECTION_\nAudism\n_START_PARAGRAPH_\nTermen audism myntades 1977 av Tom Humphries, men det var f\xc3\xb6rst under 90-talet som termen spreds och b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas mer allm\xc3\xa4nt. Humphries definierar audism som att \xe2\x80\x9cf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen att man \xc3\xa4r \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen bygger p\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att h\xc3\xb6ra eller att bete sig p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som en som h\xc3\xb6r". Audism \xc3\xa4r s\xc3\xa4ttet att dominera, omstrukturera och ut\xc3\xb6va myndighet \xc3\xb6ver d\xc3\xb6va. Ordet audism kommer fr\xc3\xa5n det latinska ordet audire, som betyder \xe2\x80\x9catt h\xc3\xb6ra\xe2\x80\x9d. Begreppet kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med rasism; att tro p\xc3\xa5 en ras \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsenhet, eller i det h\xc3\xa4r fallet; h\xc3\xb6rself\xc3\xb6rm\xc3\xa5gans \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsenhet._NEWLINE_F\xc3\xb6rfattaren Patrik Nordell delar in audism i tre olika niv\xc3\xa5er, d\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r p\xc3\xa5 individuell niv\xc3\xa5. Med detta menar han att en individ kan ha \xc3\xa5sikten att denna \xc3\xa4r \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen n\xc3\xa5gon baserat p\xc3\xa5 sin f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att h\xc3\xb6ra. N\xc3\xa4sta niv\xc3\xa5 \xc3\xa4r den institutionella, vilket inneb\xc3\xa4r att en hel institution ut\xc3\xb6var audism genom att ha ett system som bygger p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att h\xc3\xb6ra. Att h\xc3\xb6ra ger f\xc3\xb6rdelar i denna institutions system. Den sista niv\xc3\xa5n \xc3\xa4r den ideologiska/metafysiska niv\xc3\xa5n som syftar till den mer allm\xc3\xa4nna f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om m\xc3\xa4nniskan som en varelse med h\xc3\xb6rseln som ett sj\xc3\xa4lvklart k\xc3\xa4nnetecken. En person som ut\xc3\xb6var audism kallas audist (jmr. rasist).'