b'\n_START_ARTICLE_\nTraditionell graffiti\n_START_SECTION_\nSkillnader mellan klotter och traditionell graffiti\n_START_PARAGRAPH_\nPejorativet klotter signalerar att betraktaren markerar avst\xc3\xa5nd till eller missn\xc3\xb6je med det hon eller han ser. Likheterna med traditionell graffiti \xc3\xa4r stora och \xc3\xb6verlappande, men i klotter ing\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 den del av den moderna spraykonsten som kallas tags. H\xc3\xa4r g\xc3\xa4ller det emellertid fr\xc3\xa4mst de historiska graffitiformerna.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nGraffiti \xc3\xa4r ett vanligt fenomen i alla tider och kulturer. \xc3\x84ven om man inte r\xc3\xa4knar de paleolitiska handavtrycken i grottkonsten hit, \xc3\xa4r graffitin \xc3\xa4nd\xc3\xa5 mycket gammal. En av de \xc3\xa4ldsta ristade f\xc3\xb6rekomsterna finns vid Sakkara-pyramiden i Egypten, d\xc3\xa4r en bes\xc3\xb6kare f\xc3\xb6r 3\xc2\xa0500 \xc3\xa5r sedan skrivit med hieroglyfer: \xe2\x80\x9dJag \xc3\xa4r mycket imponerad av Farao Djosers pyramid\xe2\x80\x9d. Fr\xc3\xa5n och med antiken blir fynden vanligare, och i det utgr\xc3\xa4vda Pompeji (79 e.Kr.) och i Roms katakomber (100 e.Kr.) finns m\xc3\xa5nga s\xc3\xa5dana exempel. Vikingarna spred graffiti med runor under sina resor; p\xc3\xa5 ett marmorlejon i Pireus finns till exempel en s\xc3\xa5dan inskrift som Erik Brate 1914 bl.a. uttolkade som "Svear anbragte detta p\xc3\xa5 lejonet" men som idag \xc3\xa4r nervittrad och ol\xc3\xa4sbar. En kopia finns dock p\xc3\xa5 Historiska Museet i Stockholm. Det har ocks\xc3\xa5 diskuterats huruvida upphovsm\xc3\xa4nnen kunnat vara uppl\xc3\xa4ndska v\xc3\xa4ringar i sold hos den \xc3\xb6st-romerske kejsaren. Och i Hagia Sofia-mosk\xc3\xa9n i Istanbul (f.d. Konstantinopel) har en annan viking l\xc3\xa4mnat sin signatur Halvdan. Medeltida kyrkor har ocks\xc3\xa5 graffiti i stor m\xc3\xa4ngd.\n_START_SECTION_\nInneh\xc3\xa5llet\n_START_PARAGRAPH_\nGraffitins inneh\xc3\xa5ll \xc3\xa4r anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rt of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrat fram till v\xc3\xa5r tid. Det r\xc3\xb6r sig huvudsakligen om en folkloristisk kommunikation i form av namn, enkla symboler, k\xc3\xa4rleksf\xc3\xb6rklaringar, obsceniteter och triviala budskap, men n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng ocks\xc3\xa5 om dikt och prosa eller mer utarbetade teckningar. En enkel, kursiv textning \xc3\xa4r vanlig. Budskapet och inneh\xc3\xa5llet \xc3\xa4r vanligen viktigare \xc3\xa4n utf\xc3\xb6randet och stilen. Verktygen \xc3\xa4r skarpa f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, krita eller pensel.\n_START_SECTION_\nUtveckling fram till nu\n_START_PARAGRAPH_\nMot denna traditionella graffiti, som p\xc3\xa5 sina h\xc3\xa5ll fortlever, kontrasterar v\xc3\xa5r egen tids stilistiska, politiska eller privata graffiti. Fartyginspekt\xc3\xb6ren James J. Kilroys Kilroy was here spreds som vandringsklotter under andra v\xc3\xa4rldskriget. Picasso uttryckte sin uppskattning av den ristade graffitin p\xc3\xa5 Paris husfasader. Under 1960-talets slut politiserades graffitin under intryck av ungdomsrevolten, och den situationistiska v\xc3\xa4ggpoesin uppm\xc3\xa4rksammades 1968. Politiska brigadm\xc3\xa5lningar och grannskapskonst blev vanliga under slutet av 1970-talet, och gatukonsten eller Street Art utvecklades framf\xc3\xb6rallt under 1980-talet. Tillsammans med spraykonsten blev detta den dominerande graffititypen, men de andra formerna kan fortfarande p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas.'