b'\n_START_ARTICLE_\nAvs\xc3\xa4ttningskriget mot Sigismund\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Johan III dog 1592 befann sig hans son Sigismund i Polen, d\xc3\xa4r han sedan \xc3\xa5r 1587 var kung av Polen-Litauen. I Sverige fanns nationella krafter, som bland annat ville sl\xc3\xa5 vakt om den protestantiska l\xc3\xa4ran. Dessa leddes av Johan III:s yngre bror hertig Karl, som motsatte sig Johans kyrkopolitik. Hertig Karl hade sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xb6rlika sig med tanken p\xc3\xa5 brorsonen och katoliken Sigismunds makt\xc3\xb6vertagande i Sverige. Han ans\xc3\xa5g att riket lika g\xc3\xa4rna skulle kunna vara hans eget. Sigismunds tilltr\xc3\xa4de medf\xc3\xb6rde grundandet av Svensk-polska unionen, vilken skulle utformas enligt Kalmar stadgar, men d\xc3\xa5 dessa avskaffats vid riksdagen i Stockholm \xc3\xa5r 1590, var det oklart hur riket skulle styras. Denna os\xc3\xa4kerhet utnyttjade Karl f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4rka sin egen st\xc3\xa4llning. Efter budskapet om Johans d\xc3\xb6d skedde en f\xc3\xb6rsoning mellan hertig Karl och ett antal r\xc3\xa5dsherrar, vilka nu \xc3\xa5terfick tidigare f\xc3\xb6rlorade \xc3\xa4mbeten och f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar. Hertig Karl erk\xc3\xa4ndes som "den f\xc3\xb6rn\xc3\xa4mste" i regeringen, i v\xc3\xa4ntan p\xc3\xa5 att Sigismund skulle anl\xc3\xa4nda.\n_START_SECTION_\nUppsala m\xc3\xb6te 1593\n_START_PARAGRAPH_\nI mars 1593 h\xc3\xb6lls Uppsala m\xc3\xb6te, vid vilket det fattades beslut om religionsut\xc3\xb6vningen i Sverige. Bland annat antogs den augsburgska bek\xc3\xa4nnelsen som dogmatiskt r\xc3\xa4ttesn\xc3\xb6re och Johan III:s liturgi fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1576 avskaffades. Hertig Karl fick ansvaret f\xc3\xb6r genomf\xc3\xb6randet av beslutet och han kr\xc3\xa4vde att brorsonen Sigismund skulle avge en religionsf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kran f\xc3\xb6re sin kr\xc3\xb6ning till Sveriges kung.\n_START_SECTION_\nSigismund kr\xc3\xb6ns till svensk kung 1594\n_START_PARAGRAPH_\nI Polen fanns ett motst\xc3\xa5nd mot att l\xc3\xa5ta kungen resa till Sverige, men han fick slutligen tillst\xc3\xa5nd av riksdagen att resa f\xc3\xb6r att ta sitt arvrike i besittning. Han fick lov att vistas i landet i h\xc3\xb6gst ett \xc3\xa5r och han ankom till Stockholm den 30 september 1593._NEWLINE_En konflikt mellan hertig Karl och Sigismund uppstod. Karl f\xc3\xb6rklarade att han f\xc3\xb6rsvarade den r\xc3\xa4tta evangeliska l\xc3\xa4ran och Sveriges nationella enhet i enlighet med fadern Gustav Vasas str\xc3\xa4vanden. Kr\xc3\xb6ningen av Sigismund fick skjutas upp, men under kr\xc3\xb6ningsriksdagen i Uppsala i januari 1594 gick Sigismund till slut med p\xc3\xa5 villkoren och den 18 februari 1594 avgav Sigismund sin kungaf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kran._NEWLINE_Sigismund kr\xc3\xb6ntes till svensk kung den 19 februari 1594. Efter kr\xc3\xb6ningen skulle det avg\xc3\xb6ras hur Sverige skulle styras under tiden Sigismund var fr\xc3\xa5nvarande, d\xc3\xa5 han skulle tillbringa mesta tiden i Polen\xe2\x80\x93Litauen och enbart bes\xc3\xb6ka Sverige vartannat eller vart tredje \xc3\xa5r. Karl lade fram ett f\xc3\xb6rslag om att han skulle vara riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare och styra tillsammans med riksr\xc3\xa5det. Ett f\xc3\xb6rslag till regeringsordning fr\xc3\xa5n riksr\xc3\xa5det innebar en begr\xc3\xa4nsning av Karls befogenheter genom att regeringen inte skulle f\xc3\xa5 utf\xc3\xa4rda n\xc3\xa5gra stadgor eller f\xc3\xb6ra en egen utrikespolitik. Makten skulle enligt f\xc3\xb6rslaget delas mellan riksr\xc3\xa5det och hertigen, men det var enbart formellt som hertigen skulle ha den h\xc3\xb6gsta makten. Sigismund f\xc3\xb6reslog att makten skulle delas mellan riksr\xc3\xa5det och hertigen, men ocks\xc3\xa5 att det skulle finnas lokala st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare ute i landet. Detta f\xc3\xb6rslag motsatte sig s\xc3\xa5v\xc3\xa4l riksr\xc3\xa5det som hertigen. Sigismund undertecknade till slut ett f\xc3\xb6rslag, som i princip f\xc3\xb6ljde hans eget tidigare f\xc3\xb6rslag, men detta kom aldrig att bli g\xc3\xa4llande, d\xc3\xa5 riksr\xc3\xa5det gick \xc3\xb6ver p\xc3\xa5 hertig Karls sida. Den 28 juli 1594 undertecknade Sigismund en fullmakt, som innebar att Karl och riksr\xc3\xa5det skulle styra tillsammans, dock med vissa inskr\xc3\xa4nkningar, bland annat att de inte fick kalla in n\xc3\xa5gra riksdagar. \xc3\x84ven ett antal st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare ute i landet tilldelades makt.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nSedan Fredrik II:s d\xc3\xb6d \xc3\xa5r 1588 regerades Danmark av en f\xc3\xb6rmyndarregering, vilket var en l\xc3\xa4ttnad f\xc3\xb6r Johan III under hans krig i \xc3\xb6ster. Danmarks svaghet var \xc3\xa4ven en f\xc3\xb6rdel f\xc3\xb6r Sverige under maktkampen mellan Sigismund och hertig Karl. Karl hade vid Johan III:s d\xc3\xb6d inga bundsf\xc3\xb6rvanter utomlands, men han inledde nu en aktivare utrikespolitik. Han s\xc3\xa5g Danmark och de evangeliska furstarna i Tyskland som m\xc3\xb6jliga allierade, fr\xc3\xa4mst ur religi\xc3\xb6st perspektiv, mot den katolske Sigismund. \xc3\x85r 1596 kr\xc3\xb6ntes Kristian IV till kung av Danmark och hertig Karl f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xa5 honom att deltaga i kampen mot Sigismund. Kristian IV motsatte sig detta. Samtidigt f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde Sigismund honom att skriva ett f\xc3\xb6rmaningsbrev till Karl, vilket dock formulerades mycket f\xc3\xb6rsiktigt. Karls svar p\xc3\xa5 brevet var avvisande._NEWLINE_Efter riksm\xc3\xb6tet i Arboga \xc3\xa5r 1597 flydde flera av riksr\xc3\xa5den till Danmark. Hertig Karl f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xa5 dem att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda, men fick ingen hj\xc3\xa4lp av Kristian IV i sina f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k. \xc3\x84ven Kristian IV:s medlingsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k mellan Sigismund och Karl misslyckades, d\xc3\xa5 Sigismund ans\xc3\xa5g sig vara "r\xc3\xa4ttm\xc3\xa4tig herre" i Sverige. Efter Karls seger vid St\xc3\xa5ngebro \xc3\xa5r 1598 f\xc3\xb6rstod Kristian IV att det var klokast att inse Karls faktiska maktst\xc3\xa4llning. Ett av Karls tidigare f\xc3\xb6rslag till gr\xc3\xa4nsm\xc3\xb6te hade avvisats, men kom senare att accepteras av Kristian IV.\n_START_SECTION_\nKlubbekriget 1596-1597\n_START_PARAGRAPH_\nTrots Sigismunds f\xc3\xb6rbud sammankallade hertig Karl till en riksdag i S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping i september 1595. Vid riksdagsm\xc3\xb6tet framf\xc3\xb6rde b\xc3\xb6nderna i Syd\xc3\xb6sterbotten klagom\xc3\xa5l \xc3\xb6ver st\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren Klas Flemings regim. Fleming, som hade st\xc3\xb6rre delen av den finl\xc3\xa4ndska adeln bakom sig, var trogen Sigismund. Vid ett m\xc3\xb6te i \xc3\x85bo i b\xc3\xb6rjan av \xc3\xa5r 1596 f\xc3\xb6rklarade den finl\xc3\xa4ndska adeln att de inte erk\xc3\xa4nde beslutet vid riksdagen i S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping. Som svar p\xc3\xa5 detta underst\xc3\xb6dde hertig Karl i sin tur b\xc3\xb6nderna i \xc3\x96sterbotten i deras uppror mot Fleming, det s\xc3\xa5 kallade Klubbekriget, vilket br\xc3\xb6t ut i december 1596 och spred sig \xc3\xb6ver landsdelen._NEWLINE_Bondeupproret slogs ned av Fleming och de kungatrogna, men han avled d\xc3\xa4refter i april 1597. Ungef\xc3\xa4r samtidigt meddelade kung Sigismund att han efter h\xc3\xa4ndelserna inte l\xc3\xa4ngre kunde acceptera hertig Karl som riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare. D\xc3\xa5 tog hertigen till en taktik som hans far anv\xc3\xa4nt sig av, n\xc3\xa4mligen att sj\xc3\xa4lva s\xc3\xa4ga upp sig. Kungen accepterade avskedsans\xc3\xb6kan och lade hela makten p\xc3\xa5 riksr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nHertig Karl kallar till Arboga riksdag 1597\n_START_PARAGRAPH_\nTrots den besv\xc3\xa4rliga situationen sammankallade hertig Karl till en ny olaglig riksdag samma \xc3\xa5r, denna g\xc3\xa5ng i Arboga. Bara ett av riksr\xc3\xa5den kom och n\xc3\xa4rvarade. De \xc3\xb6vriga motiverade sin fr\xc3\xa5nvaro med Sigismunds f\xc3\xb6rbud. Hertig Karl bedrev propaganda och h\xc3\xb6ll brandtal i Enk\xc3\xb6ping, V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s och Uppsala f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 st\xc3\xa4nderna att komma till riksm\xc3\xb6tet. Han betonade sin absoluta trohet mot Sigismund och att denne skulle \xc3\xa5terkomma till Sverige f\xc3\xb6r att alla oklarheter skulle kunna redas ut. I propagandan riktade Karl in sig p\xc3\xa5 "herrarna" i riksr\xc3\xa5det och han sk\xc3\xa4rpte efter hand tonen mot dem._NEWLINE_Vid m\xc3\xb6tet i Arboga tog Karl tillbaka sin avs\xc3\xa4gelse och han fick f\xc3\xb6rnyat f\xc3\xb6rtroende som riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare. Resultatet av m\xc3\xb6tet var dock inte det han hoppats p\xc3\xa5, utan det bekr\xc3\xa4ftade snarast vad som sagts vid m\xc3\xb6tet i S\xc3\xb6derk\xc3\xb6ping._NEWLINE_Efter riksdagen skickades Karls trupper mot \xc3\x84lvsborgs slott och Kalmar slott, vilka er\xc3\xb6vrades v\xc3\xa5ren 1597. Finland \xc3\xa5terstod dock, d\xc3\xa4r Klas Flemings \xc3\xa4nka vaktade \xc3\x85bo slott. Men efter n\xc3\xa5gra veckors bel\xc3\xa4gring lyckades Karl och hans anh\xc3\xa4ngare er\xc3\xb6vra slottet i \xc3\x85bo. Det s\xc3\xa4gs att n\xc3\xa4r hertigen gick in i slottskapellet fick han se Klas Flemings lik i en kista. Han ska ha sagt: "Om du nu levat hade ditt huvud icke suttit mycket s\xc3\xa4kert", varp\xc3\xa5 \xc3\xa4nkan Ebba Stenbock ska ha replikerat: "Om min salige herre levat, s\xc3\xa5 hade Ers N\xc3\xa5de aldrig kommit h\xc3\xa4r in"._NEWLINE_Bland riksr\xc3\xa5dets medlemmar flydde bland andra Erik Larsson Sparre, Gustav Ban\xc3\xa9r och Sten Ban\xc3\xa9r av personliga s\xc3\xa4kerhets- och lojalitetssk\xc3\xa4l till kung Sigismunds n\xc3\xa4rhet. Karl beg\xc3\xa4rde hos regenter i hela Europa att alla svenska riksr\xc3\xa5d som flytt skulle tas tillf\xc3\xa5nga. Sommaren 1597 h\xc3\xb6lls ett m\xc3\xb6te i Stockholm, varvid de \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende riksr\xc3\xa5den avsattes.\n_START_SECTION_\nRiksdagen i Uppsala 1598\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 1597 uppstod rykten om att Sigismund hade f\xc3\xb6r avsikt att \xc3\xa5terta sitt arvrike fr\xc3\xa5n hertig Karl med v\xc3\xa5ld. Till f\xc3\xb6ljd av detta \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Karl fr\xc3\xa5n \xc3\x85bo till Stockholm, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xa5 st\xc3\xa4ndernas st\xc3\xb6d. Bland adeln fanns skilda uppfattningar och senare under h\xc3\xb6sten blev konflikten mellan st\xc3\xa4nderna och hertigen st\xc3\xb6rre. Vid denna tid gjorde \xc3\xa4rkebiskopen Abraham Angermannus motst\xc3\xa5nd mot Karls politik, vilket gjorde att Karl inte l\xc3\xa4ngre kunde framst\xc3\xa5 som f\xc3\xb6rsvarare mot katolicismen._NEWLINE_Karl kallade till riksdag i Uppsala i februari 1598 f\xc3\xb6r att kunna skapa en enad front mot Sigismund och f\xc3\xb6r att avvisa Sigismunds krav p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhandlingar. Sigismund hade i slutet av \xc3\xa5r 1597 skickat Samuel Laski f\xc3\xb6r att genomf\xc3\xb6ra f\xc3\xb6rhandlingar med Karl. Tre dagar efter riksdagens \xc3\xb6ppnande, som skett den 8 februari, anl\xc3\xa4nde Laski till Uppsala och h\xc3\xb6ll ett tal inf\xc3\xb6r st\xc3\xa4nderna. I talet kritiserades Karl f\xc3\xb6r att inte ha lyssnat p\xc3\xa5 riksr\xc3\xa5den och f\xc3\xb6r att inte ha lytt kungliga befallningar. Karl svarade senare p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen p\xc3\xa5 talet och avvisade anklagelserna. Karl fick st\xc3\xb6d av b\xc3\xb6nderna, och till f\xc3\xb6ljd av d\xc3\xa5lig representation hos de andra st\xc3\xa5nden, hade b\xc3\xb6nderna majoritet. Karl fick i princip samma mandat som vid m\xc3\xb6tet i Arboga, men han fick \xc3\xa4ven r\xc3\xa4tt att kalla in riksdagar. Riksdagsbeslutet daterades den 20 februari och Laskis f\xc3\xb6rhandlingsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k hade d\xc3\xa4rmed misslyckats.\n_START_SECTION_\nKorvt\xc3\xa5get och Kalmars fall\n_START_PARAGRAPH_\nSigismund ins\xc3\xa5g att han f\xc3\xb6r att kunna \xc3\xa5terta landet var tvungen att samla ihop en h\xc3\xa4r. Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xa5 medel f\xc3\xb6r ett krig mot Sverige beviljade vid en riksdag i mars 1598, och dess tveksamhet v\xc3\xa4nde n\xc3\xa4r Laski \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde fr\xc3\xa5n Sverige och kunde ber\xc3\xa4tta om hertig Karls \xc3\xb6kade makt. Under v\xc3\xa5ren samlades soldater och i Danzig utrustades en flotta, vilken kom att best\xc3\xa5 av hundra skepp. Storkanslern Jan Zamoyski f\xc3\xb6rordade en kraftfull insats, medan de svenska r\xc3\xa5dsherrarna, som flytt till Polen, menade att omfattningen p\xc3\xa5 den fr\xc3\xa4mmande truppen skulle begr\xc3\xa4nsas av psykologiska sk\xc3\xa4l, d\xc3\xa5 utl\xc3\xa4ndska soldater inte skulle inge f\xc3\xb6rtroende i Sverige. H\xc3\xa4ren kom att best\xc3\xa5 av 4\xc2\xa0000 tyska, kroatiska och ungerska legotrupper, samt det polska gardet, totalt omkring 5\xc2\xa0000 man. Till bef\xc3\xa4lhavare uts\xc3\xa5gs livl\xc3\xa4ndaren J\xc3\xbcrgen Farensbach. Syftet med h\xc3\xa4ren var att den skulle utg\xc3\xb6ra ett p\xc3\xa5tryckningsmedel och inte att landet skulle \xc3\xa5tertas med vapenmakt._NEWLINE_Sigismund hade dock f\xc3\xb6rhoppningar om en fredlig l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 konflikten och i maj 1598 skickades Laski till Sverige f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhandla med Karl och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 denne att skicka den svenska flottan till Danzig. Till slut tr\xc3\xa4ffades de i Nyk\xc3\xb6ping, men Karl h\xc3\xa4vdade att han m\xc3\xa5ste r\xc3\xa5dfr\xc3\xa5ga st\xc3\xa4nderna, varf\xc3\xb6r Laski fick \xc3\xa5ka d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n med of\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttat \xc3\xa4rende den 17 juni. St\xc3\xa4nderna m\xc3\xb6ttes i Vadstena, varvid Laskis beg\xc3\xa4ran om att s\xc3\xa4nda flottan till Danzig behandlades, samtidigt som Karls beg\xc3\xa4ran om att f\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsvara sig med krigsmakt, i det fall Sigismund kom med soldater f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terta Sverige, godk\xc3\xa4ndes._NEWLINE_Den danske kungen Kristian IV planerade att utnyttja Sigismunds n\xc3\xb6d och erbjuda honom hj\xc3\xa4lp mot att Sverige sl\xc3\xa4ppte anspr\xc3\xa5ken p\xc3\xa5 skatt i det ryska Ishavet. Det danska riksr\xc3\xa5det r\xc3\xa5dde honom att inte vara aktiv i konflikten, och Sigismunds delegation till det danska hovet n\xc3\xa5dde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ingen framg\xc3\xa5ng. Danmark kom d\xc3\xa4rmed att st\xc3\xa5 neutralt._NEWLINE_Hertig Karl f\xc3\xb6rberedde sig under sommaren f\xc3\xb6r anfall fr\xc3\xa5n Sigismund och satte upp en egen h\xc3\xa4r om ett par tusen man. Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte \xc3\xa4ven p\xc3\xa5verka de landskap d\xc3\xa4r Sigismund hade sitt starkaste st\xc3\xb6d och han placerade p\xc3\xa5litliga st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare p\xc3\xa5 rikets viktigaste f\xc3\xa4sten._NEWLINE_Eftersom svenskarna v\xc3\xa4grade hj\xc3\xa4lpa till med transporten, tvingades Sigismund k\xc3\xb6pa och beslagta skepp och han kom \xc3\xb6ver omkring hundra stycken, vilka avseglade den 20 juli. Sigismund hade planerat att samordna sin resa med ett anfall fr\xc3\xa5n Finland. De finska soldaterna, under ledning av st\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren Arvid St\xc3\xa5larm, gick i land i Uppland en vecka innan Sigismund landsteg. St\xc3\xa5larms styrka omfattade 3\xc2\xa0000 man och syftet var att inta Stockholm.\n_START_SECTION_\nKorvt\xc3\xa5get\n_START_PARAGRAPH_\nUnder tiden f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte tre professorer, Nicolaus Olai Bothniensis, Laurentius Paulinius och Ericus Jacobi Skinnerus, stoppa de finska Sigismundlojalisterna. De fick med sig Upplandsb\xc3\xb6nderna, och efter n\xc3\xa5gra mindre strider drog sig St\xc3\xa5larms mannar tillbaka. De upplevde sig hotade av hertig Karls flotta, och hade order om att inte dra sig in i n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre strider. Denna h\xc3\xa4ndelse har n\xc3\xa5got m\xc3\xa4rkligt kallats korvt\xc3\xa5get, eftersom b\xc3\xb6nderna er\xc3\xb6vrade finnarnas korvfyllda mats\xc3\xa4ckar. Korvt\xc3\xa5get var en liten seger f\xc3\xb6r hertig Karl. Det st\xc3\xb6rsta hotet var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g s\xc3\xb6derifr\xc3\xa5n.\n_START_SECTION_\nSigismund landstiger med h\xc3\xa4r i Blekinge och intar Kalmar\n_START_PARAGRAPH_\nDen 30 juli 1598 landsteg Sigismunds arm\xc3\xa9 i Avask\xc3\xa4r p\xc3\xa5 svensk mark. Kungen inledde fredligt genom att skicka iv\xc3\xa4g diplomaten \xc5\x81aski till Kalmar f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhandla. Hans uppgift var att \xc3\xb6vertyga bef\xc3\xa4lhavarna om att \xc3\xb6ppna stadens portar. F\xc3\xb6rhandlingarna ledde dock ingenstans. Ist\xc3\xa4llet tog kungen med sig sina soldater och vandrade mot Kalmar. N\xc3\xa4r Sigismund anl\xc3\xa4nde med sina trupper hotade han bef\xc3\xa4lhavarna med stegel och hjul och att deras barn skulle f\xc3\xb6rlora sina adelskap om han inte sl\xc3\xa4pptes in. Bef\xc3\xa4lhavarna gav vika f\xc3\xb6r hotet och Sigismund t\xc3\xa5gade in i staden den 1 augusti.\n_START_SECTION_\nKrigets intensiva period\n_START_PARAGRAPH_\nEfter det att Kalmar intagits placerade Sigismund Johan Larsson Sparre, J\xc3\xb6ran Posse och Gustaf Brahe p\xc3\xa5 slottet och d\xc3\xa4refter kom Borgholms slott och Kronobergs slott att intas. Det visade sig att lojaliteten med Sigismund var st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntat och han hoppades att landet skulle kunna er\xc3\xb6vras utan behov av trupperna._NEWLINE_Karl begav sig tillsammans med sina trupper, omkring 6\xc2\xa0000 man, mot \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta Sigismund, som var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g mot Stockholm. Den 5 augusti l\xc3\xa4mnade Karl Stockholm, d\xc3\xa4r han placerade Mauritz Stensson Leijonhufvud och Axel Ryning p\xc3\xa5 slottet. Till f\xc3\xb6ljd av h\xc3\xa5rd motvind kunde dock inte flottan f\xc3\xb6lja med, s\xc3\xa5 som det var t\xc3\xa4nkt, men Karl anl\xc3\xa4nde till Nyk\xc3\xb6ping i mitten av augusti._NEWLINE_Vid samma tid begav sig Sigismund med sina trupper norrut fr\xc3\xa5n Kalmar, men till f\xc3\xb6ljd av stormen delades flottan upp i tv\xc3\xa5 delar. Sigismund ledde den ena delen, vilken seglade mot Stegeborg, medan Samuel Laski f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta sig till Stockholm f\xc3\xb6r att ta staden med \xc3\xb6verraskning, vilket lyckades. Laski och Klas Bielke blev st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare i staden. Till f\xc3\xb6ljd av framg\xc3\xa5ngen ansl\xc3\xb6t sig \xc3\xa4ven den i Uppland rekryterade ryttarfanan till kungen. _NEWLINE_Karls situation var inte den b\xc3\xa4sta. Sigismund hade kontroll \xc3\xb6ver Stockholm och d\xc3\xa4rmed hela Sverige. Endast den svenska flottan tog parti f\xc3\xb6r hertig Karl, liksom Johan Nilsson Gyllenstierna, Stockholms f\xc3\xb6rre bef\xc3\xa4lhavare, som flytt fr\xc3\xa5n Stockholm f\xc3\xb6r att ansluta till hertig Karl.\n_START_SECTION_\nSigismund landstiger vid Stegeborg\n_START_PARAGRAPH_\nDen 22 augusti steg Sigismund i land vid Stegeborg med endast 100 m\xc3\xa4n. Deras omst\xc3\xa4ndigheter blev inte precis b\xc3\xa4ttre av att hertig Karls utvilade arm\xc3\xa9 fanns i n\xc3\xa4rheten. F\xc3\xb6r Sigismund goda nyheter var att hans anh\xc3\xa4ngare hade er\xc3\xb6vrat \xc3\x84lvsborgs och Gullbergs f\xc3\xa4stningar i andra delar av landet. I omr\xc3\xa5det kring Stegeborg hade hertig Karl dragit sig tillbaka till Link\xc3\xb6ping. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n kunde han sp\xc3\xa4rra av tillf\xc3\xb6rseln av trupper till Sigismund. Kungen var omringad av totalt 5\xc2\xa0500 man._NEWLINE_F\xc3\xb6rhandlingar b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6ras mellan Sigismund och Karl med hj\xc3\xa4lp av utl\xc3\xa4ndska medlare. Sigismund kr\xc3\xa4vde att f\xc3\xa5 tillbaka sin kungliga makt, medan Karl ans\xc3\xa5g att denne genom att f\xc3\xb6ra in utl\xc3\xa4ndska trupper i landet brutit sin ed. Karls krav p\xc3\xa5 att trupperna skulle avl\xc3\xa4gsnas innan f\xc3\xb6rhandlingar inleddes avvisades av Sigismund._NEWLINE_Den 28 augusti br\xc3\xb6t hertig Karl och hans soldater upp fr\xc3\xa5n Link\xc3\xb6ping. De slog l\xc3\xa4ger vid Mem, n\xc3\xa5gra kilometer nordv\xc3\xa4st om Stegeborg. Samtidigt p\xc3\xa5gick f\xc3\xb6rhandlingar mellan parterna. Hertigen beg\xc3\xa4rde klara besked fr\xc3\xa5n kungen, vilka tolkades av Sigismund som att ett anfall var n\xc3\xa4ra. Hans egen arm\xc3\xa9 satt i en f\xc3\xa4lla, men det fanns trupper p\xc3\xa5 andra h\xc3\xa5ll som kunde vara till hj\xc3\xa4lp. Hans Vejer fick order om att anfalla hertig Karls arm\xc3\xa9 i ryggen, v\xc3\xa4sterifr\xc3\xa5n. En annan officer, Farensbach, st\xc3\xa4llde upp i slagordning framf\xc3\xb6r fienden. Karl svarade genast.\n_START_SECTION_\nSlaget vid Stegeborg\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 morgonen den 8 september gick hertig Karls arm\xc3\xa9 till anfall mot Sigismund och slaget vid Stegeborg utk\xc3\xa4mpades. Hertig Karls trupper f\xc3\xa5ngades mellan den polska elden och efter ett tag gav Sigismund order om att striden skulle avbrytas._NEWLINE_Hertig Karls f\xc3\xb6rlorande h\xc3\xa4r drog sig snabbt tillbaka till l\xc3\xa4gret vid Mem. F\xc3\xb6rlusterna r\xc3\xa4knades till 300 man, men det var \xc3\xa4nd\xc3\xa5 prestigen som sved mest f\xc3\xb6r hertig Karl. Han k\xc3\xa4nde sig extra f\xc3\xb6r\xc3\xb6dmjukad n\xc3\xa4r Sigismund upptr\xc3\xa4dde storsint. Allting blev s\xc3\xa5 p\xc3\xa5frestande att den vanligtvis envise Karl ville avg\xc3\xa5 och fly med sin familj fr\xc3\xa5n landet. N\xc3\xa5gra h\xc3\xb6gt uppsatta officerare lyckades dock \xc3\xb6vertala hertigen att stanna kvar._NEWLINE_F\xc3\xb6rhandlingar \xc3\xa5terupptogs och de ledde till tv\xc3\xa5 dagars tillf\xc3\xa4llig vapenvila. Under dagarna \xc3\xa4gde m\xc3\xa5nga truppf\xc3\xb6rflyttningar rum. Sigismund kallade p\xc3\xa5 fler soldater fr\xc3\xa5n Polen, samtidigt som den svenska flottan seglade mot kusten. Kungen hade kontroll \xc3\xb6ver l\xc3\xa4get \xc3\xa4nda tills den svenska flottan, under ledning av Joachim Scheel, lade sig utanf\xc3\xb6r Stegeborg. P\xc3\xa5 grund av d\xc3\xa5liga vindar hade detta inte varit m\xc3\xb6jligt tidigare. V\xc3\xa4l p\xc3\xa5 plats \xc3\xa4ndrade rollerna karakt\xc3\xa4r igen. Karl kunde h\xc3\xb6ja kraven i f\xc3\xb6rhandlingarna, eftersom Scheel hade med sig nya soldater. Flottan blockerade \xc3\xa4ven Sigismunds truppf\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar fr\xc3\xa5n Polen._NEWLINE_Sigismund k\xc3\xa4nde sig genast hotad och tog blockaden som en krigsf\xc3\xb6rklaring. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r l\xc3\xa4mnade han och polackerna Stegeborg f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 mot Link\xc3\xb6ping den 20 september. Hertig Karls arm\xc3\xa9 f\xc3\xb6ljde genast efter. Natten till den 25 september r\xc3\xb6k mindre delar av h\xc3\xa4rarna ihop i en mindre strid.\n_START_SECTION_\nSlaget vid St\xc3\xa5ngebro\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 morgonen den 25 september 1598 drabbade h\xc3\xa4rarna samman rej\xc3\xa4lt i slaget vid St\xc3\xa5ngebro. Hertig Karl vann en avg\xc3\xb6rande seger som resulterade i att Sigismund tvingades g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 h\xc3\xa5rda villkor. Karl kr\xc3\xa4vde att kungen skulle skicka hem hela sin h\xc3\xa4r, men sj\xc3\xa4lv stanna och v\xc3\xa4nta p\xc3\xa5 en riksdag. Ut\xc3\xb6ver detta tillf\xc3\xa5ngatogs flera svenskar som st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 Sigismunds sida. Dessa avr\xc3\xa4ttades senare under Link\xc3\xb6pings blodbad \xc3\xa5r 1600._NEWLINE_Uppg\xc3\xb6relsen avslutades med att hertig Karl och Sigismund \xc3\xa5t en middag p\xc3\xa5 Link\xc3\xb6pings slott. Den pressade kungen, som fruktade f\xc3\xb6r sitt liv utan sin h\xc3\xa4r och som insett att han f\xc3\xb6rlorat det politiska spelet, flydde dagarna efter till Polen.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ft\xc3\xa5get\n_START_PARAGRAPH_\nSamtidigt som f\xc3\xb6rdraget sl\xc3\xb6ts i Link\xc3\xb6ping p\xc3\xa5gick konflikter i Dalarna. D\xc3\xa4r hade en Sigismundv\xc3\xa4nlig fogde vid namn Jacob Neaf f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt resa dalfolket mot hertig Karl. Efter att Neaf inf\xc3\xa5ngats och avr\xc3\xa4ttats drog dalkarlarna 1598 p\xc3\xa5 det s\xc3\xa5 kallade N\xc3\xa4ft\xc3\xa5get till Brunnb\xc3\xa4cks f\xc3\xa4rja. I V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland slog hertig Karls utom\xc3\xa4ktenskapliga son Karl Karlsson Gyllenhielm ner upploppet.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85r 1599\n_START_PARAGRAPH_\nKungen hade planerat att \xc3\xa5terkomma till Sverige, men planerna genomf\xc3\xb6rdes aldrig. Han avs\xc3\xa5g att anv\xc3\xa4nda Kalmar som utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r ett \xc3\xa5tertagande av landet och placerade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Johan Larsson Sparre som bef\xc3\xa4lhavare d\xc3\xa4r, med uppgift att h\xc3\xa5lla f\xc3\xa4stet tills Sigismund \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde.\n_START_SECTION_\nHerredag i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Sigismunds flykt st\xc3\xa4rkte Karl sin st\xc3\xa4llning i riket och er\xc3\xb6vrade Stockholm i november 1598 och \xc3\x84lvsborg f\xc3\xb6re \xc3\xa5rsskiftet. I januari 1599 sammankallades ett m\xc3\xb6te, som kom att f\xc3\xa5 karakt\xc3\xa4ren av en herredag, d\xc3\xa5 enbart adeln och det h\xc3\xb6gre pr\xc3\xa4sterskapet kallades. M\xc3\xb6tet h\xc3\xb6lls i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping och de huvudsakliga punkterna som behandlades g\xc3\xa4llde hur diskussioner skulle f\xc3\xb6ras med Sigismund betr\xc3\xa4ffande styret av riket och hur Kalmar och Finland skulle tas \xc3\xb6ver. En regentf\xc3\xb6rpliktelse f\xc3\xb6r hertig Karl utformades och det slogs fast att Kalmar och Finland i f\xc3\xb6rsta hand skulle er\xc3\xb6vras med fredliga medel. De f\xc3\xb6rsamlade st\xc3\xa5nden lovade \xc3\xa4ven trohet till Karl och d\xc3\xa4rigenom hade han s\xc3\xa4krat sin st\xc3\xa4llning som regerande arvfurste tills Sigismund \xc3\xa5terkom. I brev till Sigismund framh\xc3\xb6lls att hans sak skulle pr\xc3\xb6vas av opartiska domare, under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att han kom tillbaka till Sverige. I samband med m\xc3\xb6tet i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping avsattes  och f\xc3\xa4ngslades \xc3\xa4ven \xc3\xa4rkebiskopen Abraham Angermannus.\n_START_SECTION_\nKalmar er\xc3\xb6vras\n_START_PARAGRAPH_\nSedan marscherade hertig Karls trupper, under ledning av Karl Karlsson Gyllenhielm, iv\xc3\xa4g mot Kalmar f\xc3\xb6r att bel\xc3\xa4gra staden. Johan Larsson Sparre f\xc3\xb6rsvarade murarna och slottet i hopp om att kungen skulle \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Sverige, men han fick aldrig n\xc3\xa5gon hj\xc3\xa4lp och natten mellan den 1 mars och 2 mars stormades staden. Gyllenhielm och Samuel Nilsson fick order att anfalla den norra porten. Hertig Karl sj\xc3\xa4lv ledde anfallet mot den v\xc3\xa4stra porten. Efter en kort och intensiv strid lyckades Karls m\xc3\xa4n kl\xc3\xa4ttra \xc3\xb6ver murarna. Tillf\xc3\xa4llet att er\xc3\xb6vra Kalmar slott i samma drag misslyckades eftersom soldaterna b\xc3\xb6rjade plundra staden._NEWLINE_Dagarna efter visade det sig att slottet var mer uth\xc3\xa5lligt \xc3\xa4n v\xc3\xa4ntat. Johan Larsson Sparre h\xc3\xb6ll Karls trupper borta och till slut anl\xc3\xa4nde sex fartyg fr\xc3\xa5n Polen. Dessa drevs dock tillbaka av fyra mindre fartyg och artillerield fr\xc3\xa5n svenskarna inne i staden. N\xc3\xa4r polackernas skepp inte kunde g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5gonting f\xc3\xb6rsvann hoppet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvararna inne i slottet. Den 12 maj gav de upp. D\xc3\xa4refter tillf\xc3\xa5ngatogs Johan Larsson Sparre och hans n\xc3\xa4rmaste m\xc3\xa4n, bland andra Christoffer Andersson Str\xc3\xa5le, ocks\xc3\xa5 kallad Grip, och Lars R\xc3\xa5lamb. De avr\xc3\xa4ttades genom halshuggning utan f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng och deras huvuden placerades p\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnst\xc3\xa4nger vid Kalmars portar.\n_START_SECTION_\nFinland er\xc3\xb6vras\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Kalmars stormning och er\xc3\xb6vring flyttades krigets tyngdpunkt till Finland. F\xc3\xa4ste efter f\xc3\xa4ste b\xc3\xb6rjade er\xc3\xb6vras i juli. F\xc3\xb6rst ledde Hans Klasson Bielkenstierna och Peder Stolpe kampen mot Sigismundanh\xc3\xa4ngarna, men den 19 augusti \xc3\xb6vertog Karl bef\xc3\xa4let. _NEWLINE_Trots riksdagsbeslutet i juli, d\xc3\xa5 Sigismund avsatts, h\xc3\xb6ll de finl\xc3\xa4ndska bef\xc3\xa4lhavarna fast vid Sigismund och de hade en v\xc3\xa4lutrustad h\xc3\xa4r till sitt f\xc3\xb6rsvar. Deras f\xc3\xb6rsvarsplan kom dock till Karls k\xc3\xa4nnedom, vilket gjorde att han kunde dela upp sina trupper f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta dem. Efter hand kom befolkningen i Finland att st\xc3\xb6tta Karl och p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra veckor hade Finland, f\xc3\xb6rutom bland annat f\xc3\xa4stena i \xc3\x85bo, Viborg och Nyslott, kommit i Karls kontroll. Dessa er\xc3\xb6vrades dock i slutet av september och i oktober gick Ingermanland och Estland \xc3\xb6ver p\xc3\xa5 Karls sida. I november var den finl\xc3\xa4ndska expeditionen \xc3\xb6ver och Karl \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Stockholm den 15 november 1599._NEWLINE_Flera ledande adelsm\xc3\xa4n i Finland avr\xc3\xa4ttades efter en summarisk r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng, och i Viborg f\xc3\xa4stes deras huvuden p\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnspikar i en av stadsportarnas valvb\xc3\xa5ge och ett antal officerare steglades. I \xc3\x85bo genomf\xc3\xb6rdes en st\xc3\xa5ndsdomstol, varvid alla anklagade d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den, men n\xc3\xa5gra ben\xc3\xa5dades. Denna avr\xc3\xa4ttning har g\xc3\xa5tt till historien som \xc3\x85bo blodbad den 10 november 1599.\n_START_SECTION_\nSigismunds avs\xc3\xa4ttning\n_START_PARAGRAPH_\nSigismund avsattes under hertig Karls f\xc3\xb6rsorg officiellt fr\xc3\xa5n Sveriges tron p\xc3\xa5 ett riksdagsm\xc3\xb6te i Stockholm den 24 juli 1599. Han fick sex m\xc3\xa5nader p\xc3\xa5 sig att meddela om han ville s\xc3\xa4nda sin son Vladislav som tronf\xc3\xb6ljare till Sverige, med villkoret att pojken skulle uppfostras i den evangeliska l\xc3\xa4ran. Om Sigismund inte accepterade kraven t\xc3\xa4nkte st\xc3\xa4nderna se sig om efter en annan kung. Det var naturligtvis helt ot\xc3\xa4nkbart f\xc3\xb6r Sigismund att skicka den fem\xc3\xa5rige sonen till  Sverige f\xc3\xb6r att bli lutheran, vilket skulle gjort honom till k\xc3\xa4ttare. Vladislav kom ist\xc3\xa4llet att bli Vladislav IV av Polen-Litauen-Ukraina.\n_START_SECTION_\nRiksdagen i Link\xc3\xb6ping 1600\n_START_PARAGRAPH_\nI november \xc3\xa5r 1599 kallades till riksdag i Link\xc3\xb6ping, vilken b\xc3\xb6rjade den 24 februari 1600. Vid riksdagen h\xc3\xb6lls r\xc3\xa4fst f\xc3\xb6r ett antal r\xc3\xa5dsherrar som varit kungen trogen och som anklagades f\xc3\xb6r landsf\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri. De anklagade var Erik Sparre, Ture Bielke, J\xc3\xb6ran Posse, Gustav Ban\xc3\xa9r och Sten Ban\xc3\xa9r, vilka tagits till f\xc3\xa5nga efter slaget vid St\xc3\xa5ngebro, samt Klas Bielke, Hogenskild Bielke, Erik Leijonhufvud och Krister Klasson Horn, vilka f\xc3\xa4ngslats senare._NEWLINE_R\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen resulterade i d\xc3\xb6dsdom f\xc3\xb6r flera av de anklagade, vilken verkst\xc3\xa4lldes den 20 mars 1600 vid Link\xc3\xb6pings blodbad. Bland dem som erk\xc3\xa4nt sig skyldiga och bett om n\xc3\xa5d var Erik Leijonhuvud, Klas Bielke och J\xc3\xb6ran Posse, vilka ben\xc3\xa5dades._NEWLINE_Vid riksdagen i Link\xc3\xb6ping hyllades hertig Karl som Sveriges konung, varefter han godk\xc3\xa4nde d\xc3\xb6dsdomarna.\n_START_SECTION_\nKonsolidering\n_START_PARAGRAPH_\nHertig Karl hade \xc3\xa4ven ambition att er\xc3\xb6vra de delar av riket som fortfarande beh\xc3\xa4rskades av Sigismund, varf\xc3\xb6r ett anfall mot Livland skedde i februari \xc3\xa5r 1600. Detta blev inledningen till det andra polska kriget._NEWLINE_Genom olika r\xc3\xa4fster hade det gamla riksr\xc3\xa5det i princip utpl\xc3\xa5nats, varf\xc3\xb6r ett nytt fick tills\xc3\xa4ttas._NEWLINE_I f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till Danmark hade fiendskapen \xc3\xb6kat och de gr\xc3\xa4nsm\xc3\xb6ten som h\xc3\xb6lls mellan rikena under \xc3\xa5ren 1601\xe2\x80\x931603 i Flab\xc3\xa4ck och Sj\xc3\xb6aryd blev resultatl\xc3\xb6sa.'