b'\n_START_ARTICLE_\nBotaikulturen\n_START_PARAGRAPH_\nBotaikulturen \xc3\xa4r en arkeologisk kultur daterad till det fj\xc3\xa4rde \xc3\xa5rtusendet f\xc3\xb6re Kristus i nuvarande Kazakstan. Botaikulturen \xc3\xa4r framf\xc3\xb6rallt k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r de \xc3\xa4ldsta bel\xc3\xa4ggen f\xc3\xb6r h\xc3\xa4stens domesticering f\xc3\xb6r omkring 5 500 \xc3\xa5r sedan.\n_START_SECTION_\nBoplatsomr\xc3\xa5det\n_START_PARAGRAPH_\nBoplatsomr\xc3\xa5det ligger vid en biflod till Isjim i Kazakstan, p\xc3\xa5 en plats kallad Botai efter vilken kulturen f\xc3\xa5tt sitt namn. D\xc3\xa4r uppt\xc3\xa4cktes 1980 en forntida bos\xc3\xa4ttning som visade sig ha varit bebodd cirka 3 700 - 3 100 f\xc3\xb6re Kristus. Boplatsomr\xc3\xa5det \xc3\xa4r cirka 15 hektar stor med tydliga sp\xc3\xa5r efter grophus. Hittills (2005) har ungef\xc3\xa4r 100 hus frilagts och cirka 300 000 artefakter och flera hundratusen djurben gr\xc3\xa4vts ut. Djurbenen kommer till 99,9\xc2\xa0% fr\xc3\xa5n h\xc3\xa4star.\n_START_SECTION_\nArkeologiska karakt\xc3\xa4ristika\n_START_PARAGRAPH_\nFyndplatsens keramik \xc3\xa4r huvudsakligen gr\xc3\xa5f\xc3\xa4rgad och oglaserad. Dekorationerna \xc3\xa4r geometriska med trianglar och romber. Punkter och cirklar anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 som dekorativa motiv.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nBotaikulturen var en h\xc3\xa4stuppf\xc3\xb6dande st\xc3\xa4ppkultur. B\xc3\xa4rarna av Botaikulturen bodde i vinterbos\xc3\xa4ttningar med grophus p\xc3\xa5 vintern med omkring 150-200 km mellan de olika boplatserna.  _NEWLINE_Den forntida bos\xc3\xa4ttningen i Botai var en s\xc3\xa5dan vinterboplats. Med v\xc3\xa5rens ankomst s\xc3\xb6kte sig inv\xc3\xa5narna till torra sandjordar i sydv\xc3\xa4st d\xc3\xa4r frosten gick ur marken tidigt och d\xc3\xa4r vegetationen d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4xa tidigare \xc3\xa4n vid Botai.\n_START_SECTION_\nLingvistik\n_START_PARAGRAPH_\nBotaikulturen saknade skrift och det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sv\xc3\xa5rt att dra n\xc3\xa5gra slutsatser om vilken spr\xc3\xa5kgrupp dess b\xc3\xa4rare tillh\xc3\xb6rt. Det n\xc3\xa4ra sammanhanget med h\xc3\xa4sten har lett forskare till att postulera en indoeuropeisk eller turkspr\xc3\xa5klig bakgrund. Asko Parpola menar dock att det spr\xc3\xa5k som Botaikulturens b\xc3\xa4rare talade varken var indoeuropeiskt eller turkiskt.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4stens domesticering\n_START_PARAGRAPH_\nTio procent av alla h\xc3\xa4stt\xc3\xa4nder som analyserats fr\xc3\xa5n fyndplatsen i Botai, visar f\xc3\xb6rslitningsskador av bett gjorda av ben eller fl\xc3\xa4tade rep. Direkta bevis f\xc3\xb6r tamh\xc3\xa4star uppt\xc3\xa4cktes 2009 n\xc3\xa4r arkeologerna fann intorkade rester av kumys p\xc3\xa5 kruksk\xc3\xa4rvor.  Eftersom detta var de \xc3\xa4ldsta bevisen f\xc3\xb6r h\xc3\xa4stens domesticering, antog forskningen att Botaih\xc3\xa4starna var de moderna tamh\xc3\xa4starnas direkta f\xc3\xb6rf\xc3\xa4der. Men n\xc3\xa4r man med DNA-teknik f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte bevisa detta, visade det sig att Botaih\xc3\xa4sten ist\xc3\xa4llet \xc3\xa4r Przewalskih\xc3\xa4stens f\xc3\xb6rfader. Denna \xc3\xa4r inte, som alla tidigare trott, den sista vildh\xc3\xa4sten utan en f\xc3\xb6rvildad Botaih\xc3\xa4st. De tama Botaih\xc3\xa4starna har d\xc3\xa4remot d\xc3\xb6tt ut och den moderna h\xc3\xa4stens f\xc3\xb6rfader har ett annat och tillsvidare ok\xc3\xa4nt ursprung.'