b'\n_START_ARTICLE_\nSj\xc3\xa4lvbindare\n_START_PARAGRAPH_\nSj\xc3\xa4lvbindare (engelska: reaper-binder) \xc3\xa4r en sk\xc3\xb6rdemaskin f\xc3\xb6r str\xc3\xa5s\xc3\xa4d eller liknande odling. Den klipper av str\xc3\xa5na (med ax) och binder samman dem i k\xc3\xa4rvar. _NEWLINE_Sj\xc3\xa4lvbindaren utvecklades under 1800-talet som en mekaniserad ers\xc3\xa4ttare till liem\xc3\xa4n och k\xc3\xa4rvbinderskor. Den drogs till en b\xc3\xb6rjan av h\xc3\xa4st och senare av traktor. Fr\xc3\xa5n mitten av 1900-talet ersattes b\xc3\xa5de sj\xc3\xa4lvbindaren och tr\xc3\xb6skverket av sk\xc3\xb6rdetr\xc3\xb6skan som b\xc3\xa5de hanterade sk\xc3\xb6rd och tr\xc3\xb6skning i en maskin.\n_START_SECTION_\nBindarens arbete\n_START_PARAGRAPH_\nSj\xc3\xa4lvbindaren \xc3\xa4r en i regel tv\xc3\xa5hjulig, h\xc3\xa4st- eller traktordragen sk\xc3\xb6rdemaskin. Ena sidan av maskinen sticker ut p\xc3\xa5 ena sidan om dragfordonet, och den delen \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedd med en knivbalk (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r sl\xc3\xa5ttermaskin) som kan sk\xc3\xa4ra av str\xc3\xa5na. Ovanf\xc3\xb6r sl\xc3\xa5tterkniven roterar en skovel/haspel l\xc3\xa5ngsamt; dess "vingar" b\xc3\xb6jer ner str\xc3\xa5na mot sl\xc3\xa5tterkniven s\xc3\xa5 att de kapas och l\xc3\xa4ggs ned p\xc3\xa5 sl\xc3\xa5tterbordet med dess transportband._NEWLINE_Str\xc3\xa5na med sina ax f\xc3\xb6rs sedan till en knytare som s\xc3\xa4tter ett sn\xc3\xb6re runt dem s\xc3\xa5 att det blir en k\xc3\xa4rve. K\xc3\xa4rven kastas ut fr\xc3\xa5n maskinen. De k\xc3\xa4rvar som inte blivit knutna (p\xc3\xa5 grund av tekniska fel, "liggs\xc3\xa4d" eller s\xc3\xa4d med mycket ogr\xc3\xa4s) m\xc3\xa5ste handbindas genom att ett antal str\xc3\xa5buntar tas ut ur en k\xc3\xa4rve, delas i tv\xc3\xa5, snabbknyts samman och d\xc3\xa4refter dras runt k\xc3\xa4rven med en avslutande snabbknytning.\n_START_SECTION_\nEfterarbete\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa4refter samlas k\xc3\xa4rvarna upp f\xc3\xb6r torkning. Ofta har man (bland annat i Sverige) brukat stapla k\xc3\xa4rvarna tv\xc3\xa5 och tv\xc3\xa5 lutande mot varandra, och flera s\xc3\xa5dana p\xc3\xa5 rad bildade travar . Efter en inledande torkning staplas k\xc3\xa4rvarna p\xc3\xa5 h\xc3\xb6jden runt och p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6g stake ibland kallad krake Efter ytterligare torkning kan k\xc3\xa4rvarna lastas p\xc3\xa5 en vagn och transporteras in till logen f\xc3\xb6r h\xc3\xb6stlagring i en "s\xc3\xa4dstabbe". Framemot vintern sker tr\xc3\xb6skning, d\xc3\xa4r k\xc3\xa4rvarna g\xc3\xa5r genom ett tr\xc3\xb6skverk och delas upp i halm, s\xc3\xa4deskorn och agnar. Halmen kan anv\xc3\xa4ndas b\xc3\xa5de till str\xc3\xb6 under djuren och foder, medan kornen samlas upp i s\xc3\xa4ckar. Agnarna kan anv\xc3\xa4ndas till str\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nSj\xc3\xa4lvbindaren tillkom under 1800-talets p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade mekanisering av jordbruket. Tidigare sk\xc3\xb6rdades s\xc3\xa4den med hj\xc3\xa4lp av lie eller sk\xc3\xa4ra, varefter str\xc3\xa5s\xc3\xa4den beh\xc3\xb6vde handbindas till k\xc3\xa4rvar._NEWLINE_Sj\xc3\xa4lvbindaren f\xc3\xb6regicks av sj\xc3\xa4lvavl\xc3\xa4ggare (engelska: reaper; en variant av sl\xc3\xa5ttermaskin). Den avskurna s\xc3\xa4den f\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4r \xc3\xa5t sidan med hj\xc3\xa4lp av avl\xc3\xa4ggare, vilka i praktiken utgjordes av ett antal stora r\xc3\xa4fsor f\xc3\xa4sta kring en roterande axel. Patentet p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta sj\xc3\xa4lvbindaren togs i USA 1856. F\xc3\xb6rst 1878 populariserades dock maskinen i samband med utvecklandet av en knytapparat baserad p\xc3\xa5 manillagarn._NEWLINE_Rottneros bruk var den f\xc3\xb6rsta redskapsfabriken i Sverige som tillverkade sj\xc3\xa4lvbindare med start 1882. Deras konstruktion var grov och blev ingen f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningssucc\xc3\xa9. Ett exemplar av deras sj\xc3\xa4lvbindare finns bevarad i Nordiska museets lantbrukssamling som NM.0400559+. 1886 inleddes svensk f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av importerade sj\xc3\xa4lvbindare (Andrew Hollingworth i \xc3\x96rebro), och svensk tillverkning kom ig\xc3\xa5ng 1911 vid Arvika verkst\xc3\xa4der._NEWLINE_Sj\xc3\xa4lvbindaren drogs fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av h\xc3\xa4star. Under 1920-talet utvecklades de f\xc3\xb6rsta traktordragna sj\xc3\xa4lvbindarna och tio \xc3\xa5r senare de f\xc3\xb6rsta modellerna  d\xc3\xa4r sl\xc3\xa5tterbalk, transportband, bindning och k\xc3\xa4rvutkastning fick rotationskraft via en axel kopplad till traktormotorns kraft\xc3\xb6verf\xc3\xb6ringsuttag. Fortfarande kr\xc3\xa4vdes dock att n\xc3\xa5gon satt vid spakarna bakp\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvbindaren, eftersom h\xc3\xb6jden p\xc3\xa5 skovelst\xc3\xa4llningen (som lutar ner s\xc3\xa4den mot kapkniven) och placeringen av knytmaskinen p\xc3\xa5verkas av s\xc3\xa4dens l\xc3\xa4ngd och m\xc3\xa4ngden ogr\xc3\xa4s._NEWLINE_Vissa modeller av sj\xc3\xa4lvbindare var \xc3\xa4ven utrustade med neksamlare ("nek" \xc3\xa4r v\xc3\xa4stsvenska f\xc3\xb6r k\xc3\xa4rve). _NEWLINE_Trots sin invecklade konstruktion och h\xc3\xb6ga ink\xc3\xb6pskostnad blev sj\xc3\xa4lvbindaren allt vanligare en bit in p\xc3\xa5 1900-talet. Genom sin automatiska bindning ersatte den inte bara liem\xc3\xa4n eller sl\xc3\xa5ttermaskiner utan \xc3\xa4ven handbindningen av k\xc3\xa4rvarna._NEWLINE_Sj\xc3\xa4lvbindaren var den viktigaste sk\xc3\xb6rdemaskinen f\xc3\xb6r str\xc3\xa5s\xc3\xa4d fram till dess att sk\xc3\xb6rdetr\xc3\xb6skan p\xc3\xa5 1940- och 50-talet b\xc3\xb6rjade sl\xc3\xa5 igenom p\xc3\xa5 allvar. Sj\xc3\xa4lvbindare och tr\xc3\xb6skverk ersattes d\xc3\xa5 av en enda maskin, vid millennieskiftet sk\xc3\xb6rdades i stort sett hela den svenska str\xc3\xa5sk\xc3\xb6rden med sk\xc3\xb6rdetr\xc3\xb6ska. Sedan sk\xc3\xb6rdetr\xc3\xb6skans genombrott har julk\xc3\xa4rvar blivit ovanligare.'