b'\n_START_ARTICLE_\nVisayablomsterpickare\n_START_SECTION_\nUtseende och levnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nVisayablomsterpickaren \xc3\xa4r en mycket liten t\xc3\xa4tting, endast tio centimeter l\xc3\xa5ng, som lever i tr\xc3\xa4dkronor. \xc3\x96versidan \xc3\xa4r bl\xc3\xa5gl\xc3\xa4nsande svart, undersidan vit mot gr\xc3\xa5tt ned\xc3\xa5t buken, med ett tydligt svart streck p\xc3\xa5 \xc3\xb6vre delen av br\xc3\xb6stet och en starkt scharlakansr\xc3\xb6d fl\xc3\xa4ck p\xc3\xa5 mitten av br\xc3\xb6sten och buken. N\xc3\xa4bben \xc3\xa4r relativt l\xc3\xa5ng och tunn. Den sjunger fr\xc3\xa5n en exponerad gren, en serie tunna, ljusa toner. _NEWLINE_Den f\xc3\xb6rekommer mestadels under 1000 meter \xc3\xb6ver havet i olika milj\xc3\xb6er som skog, buskmarker och till och med tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar d\xc3\xa4r den bes\xc3\xb6ker fruktb\xc3\xa4rande eller blommande tr\xc3\xa4d.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5geln f\xc3\xb6rekommer i Filippinerna i v\xc3\xa4stra Visaya p\xc3\xa5 Panay och Negros, f\xc3\xb6rmodligen utd\xc3\xb6d p\xc3\xa5 Guimaras. Den bildar en superart med r\xc3\xb6dbukig blomsterpickare (D. australe) och behandlas ibland som underart till denna. Den f\xc3\xb6reslagna underarten whiteheadi beskriven fr\xc3\xa5n berget Canloan p\xc3\xa5 Negros betraktas som om\xc3\xb6jlig att skilja fr\xc3\xa5n f\xc3\xa5glar i andra delar av utbredningsomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4rldspopulationen uppskattas till mellan 10.000 och 20.000 individer. Internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN kategoriserar visayablomsterpickaren som s\xc3\xa5rbar eftersom den tros minska i antal relativt snabbt p\xc3\xa5 grund av skogsavverkning. De konstaterar att den dock tolererar av m\xc3\xa4nniskan p\xc3\xa5verkad skog, varf\xc3\xb6r dess nedg\xc3\xa5ng m\xc3\xb6jligen inte \xc3\xa4r s\xc3\xa5 drastisk.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5geln har p\xc3\xa5 svenska \xc3\xa4ven kallats panayblomsterpickare.'