b'\n_START_ARTICLE_\nLuciabeslutet\n_START_PARAGRAPH_\nLuciabeslutet kallas det beslut om asylpolitiken som togs av den socialdemokratiska Regeringen Carlsson I den 13 december 1989. Beslutet innebar att i forts\xc3\xa4ttningen bara s\xc3\xa5 kallade "FN-flyktingar", som uppfyllde kraven enligt FN:s flyktingkonvention samt de med s\xc3\xa5 kallade "s\xc3\xa4rskilt starka skyddsbehov" skulle f\xc3\xa5 politisk asyl i Sverige. Krigsv\xc3\xa4gran och flyktingliknande sk\xc3\xa4l, tidigare humanit\xc3\xa4ra sk\xc3\xa4l, skulle heller inte godtas. Reglerna skulle g\xc3\xa4lla \xc3\xa4ven dem som fanns i Sverige och v\xc3\xa4ntade p\xc3\xa5 besked, med undantag f\xc3\xb6r barnfamiljer som vistats i Sverige i minst ett \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nBakgrund till beslutet\n_START_PARAGRAPH_\nBakgrunden ans\xc3\xa5gs vara den rekordstora flyktingstr\xc3\xb6mmen till Sverige under andra halv\xc3\xa5ret 1989, d\xc3\xa5 20\xc2\xa0000 personer kom j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med 19\xc2\xa0000 under hela 1988._NEWLINE_De som skulle f\xc3\xa5 uppeh\xc3\xa5llstillst\xc3\xa5nd blev bara de som enligt FN:s status "hyser v\xc3\xa4lgrundad fruktan f\xc3\xb6r sin s\xc3\xa4kerhet och \xc3\xa4r f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljda p\xc3\xa5 grund av ras, nationalitet, religion eller politisk tillh\xc3\xb6righet". Runt den 20 december 1989 kom omkring 100 flyktingar om dagen till Sverige, i den st\xc3\xb6rsta flyktingstr\xc3\xb6mmen dit sedan andra v\xc3\xa4rldskriget och l\xc3\xa4get beskrevs som "permanent kritiskt". N\xc3\xa4stan alla var bulgarienturkar, som kom via Polen och d\xc3\xa5varande \xc3\x96sttyskland. De \xc3\xa5kte med b\xc3\xa5ten Winston Churchill till Malm\xc3\xb6 och ans\xc3\xa5g sig vara diskriminerade i Bulgarien men dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 utvisades de och skickades med buss till Trelleborg d\xc3\xa4r de skickades tillbaka med b\xc3\xa5t eftersom Sverige beslutat om nya best\xc3\xa4mmelser med en invandringspolitik som inte skilde sig fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vriga Europa och Norden. En grupp bulgarienturkar uppvaktade Maj-Lis L\xc3\xb6\xc3\xb6w och f\xc3\xb6rklarade att de skulle sv\xc3\xa4va i livsfara om de s\xc3\xa4ndes tillbaka, men hon f\xc3\xb6rklarade att Bulgariens regering erk\xc3\xa4nt problemet med bulgarienturkarna och det ans\xc3\xa5g hon vara hoppfullt.\n_START_SECTION_\nRiksdagspartiernas reaktion p\xc3\xa5 beslutet\n_START_PARAGRAPH_\nDen 14 december 1989 meddelade invandrarminister Maj-Lis L\xc3\xb6\xc3\xb6w (s) Sveriges riksdag det fattade beslutet. F\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r Moderaterna och Centerpartiet gav i de f\xc3\xb6ljande \xc3\xb6verl\xc3\xa4ggningarna sitt muntliga st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r regeringens politik medan riksdagsledam\xc3\xb6ter fr\xc3\xa5n Folkpartiet, Milj\xc3\xb6partiet och V\xc3\xa4nsterpartiet Kommunisterna klargjorde tydligt att de var emot beslutet.\n_START_SECTION_\nBeslutet upph\xc3\xa4vs\n_START_PARAGRAPH_\nI riksdagsvalet i september 1991 segrade de borgerliga partierna, Kristdemokraterna tog plats i riksdagen, och Carl Bildt tog \xc3\xb6ver som statsminister. Den 19 december samma \xc3\xa5r meddelade Regeringen Bildt att den upph\xc3\xa4vt Luciabeslutet. I de f\xc3\xb6ljande \xc3\xb6verl\xc3\xa4ggningarna sade sig Socialdemokraterna inte mots\xc3\xa4tta sig beslutet och V\xc3\xa4nsterpartiet v\xc3\xa4lkomnade det. Milj\xc3\xb6partiet de Gr\xc3\xb6na hade \xc3\xa5kt ur riksdagen i valet.'