b'\n_START_ARTICLE_\nImboden\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nVid reformationen bibeh\xc3\xb6ll kyrkorna s\xc3\xb6der om Vorderrhein/Rhen (Bonaduz, Domat/Ems och Rh\xc3\xa4z\xc3\xbcns) den katolska l\xc3\xa4ran, medan kyrkorna norr d\xc3\xa4rom gick \xc3\xb6ver till den reformerta. Med 1900-talets \xc3\xb6kade r\xc3\xb6rlighet har denna traditionella uppdelning luckrats upp, och varje kommun har en betydande minoritet av anh\xc3\xa4ngare till den motsatta trosinriktningen.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven den spr\xc3\xa5kliga utvecklingen har sett olika ut i Imbodens olika delar. I nordost, i Felsberg och Tamins, tog tyska spr\xc3\xa5ket \xc3\xb6ver redan under medeltiden. I \xc3\xb6vriga delar har r\xc3\xa4toromanska levt kvar som dominerande spr\xc3\xa5k inp\xc3\xa5 1900-talet. I Bonaduz f\xc3\xb6rlorade r\xc3\xa4toromanskan sin majoritetsst\xc3\xa4llning efter sekelskiftet 1900, i Flims (och distriktet som helhet) efter andra v\xc3\xa4rldskriget, i Domat/Ems runt 1960 och i Rh\xc3\xa4zuns och Trin p\xc3\xa5 1970-talet. _NEWLINE_Vid folkr\xc3\xa4kningen 2000 hade endast en av tio i hela Imboden r\xc3\xa4toromanska som huvudspr\xc3\xa5k, medan det i kommunen Trin var en av fem. Ungef\xc3\xa4r dubbelt s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga kan dock anv\xc3\xa4nda spr\xc3\xa5ket. I Trin och i enstaka klasser i Domat/Ems \xc3\xa4r skolundervisningen fram till och med \xc3\xa5rskurs sex tysk-r\xc3\xa4toromanskt tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kig, medan den f\xc3\xb6r \xc3\xb6vriga elever \xc3\xa4r helt tysk.\n_START_SECTION_\nArbetsliv\n_START_PARAGRAPH_\nI Domat/Ems finns industrin Ems Chemie, som \xc3\xa4r en av regionens st\xc3\xb6rsta arbetsgivare och i Flims ger turism m\xc3\xa5nga jobb. En mycket stor andel av befolkningen pendlar ocks\xc3\xa5 till Chur. Den goda tillg\xc3\xa5ngen till arbetstillf\xc3\xa4llen har bidragit till att omr\xc3\xa5det har f\xc3\xb6rdubblat sin befolkning under perioden 1960-2010.'