b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Westphal\n_START_PARAGRAPH_\nRudolf Georg Hermann Westphal, f\xc3\xb6dd 3 juli 1826 i Obernkirchen, Hessen, d\xc3\xb6d 10 juli 1892 i Stadthagen, var en tysk filolog._NEWLINE_Westphal blev 1852 privatdocent vid T\xc3\xbcbingens universitet samt var 1858\xe2\x80\x9362 extra ordinarie professor i Breslau och 1875\xe2\x80\x9379 l\xc3\xa4rare vid Katkovs lyceum i Moskva. Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde sedan till Tyskland._NEWLINE_Westphal gjorde sig bem\xc3\xa4rkt som forskare och f\xc3\xb6rfattare inom flera grenar av de filologiska vetenskaperna, i fr\xc3\xa4msta rummet genom det betydelsefulla verket Metrik der griechischen Dramatiker und Lyriker (med August Rossbach, tre band, 1854-65; tredje upplagan under titeln "Theorie der musischen K\xc3\xbcnste der Hellenen", 1885-89). Vidare kan n\xc3\xa4mnas System der antiken Rhythmik (1865), Geschichte der alten und mittelalterlichen Musik (tv\xc3\xa5 band, 1865-66), Theorie der neuhochdeutschen Metrik (1870; andra upplagan 1877), Allgemeine Theorie der musikalischen Rythmik seit Johann Sebastian Bach (1880), Die Musik des griechischen Alterthumes (1883) och Allgemeine Metrik der indogermanischen und semitischen V\xc3\xb6lker (1892). Genom att till grund f\xc3\xb6r den metriska teorin l\xc3\xa4gga de gamles (huvudsakligen Aristoxenos) rytmiska l\xc3\xa4rosatser och tillika framh\xc3\xa5lla det n\xc3\xa4ra sambandet mellan musikalisk och metrisk rytm \xc3\xb6ppnade han f\xc3\xb6r metrikens studium nya banor och fann m\xc3\xa5nga efterf\xc3\xb6ljare._NEWLINE_\xc3\x84ven som spr\xc3\xa5kforskare gjorde Westphal sig bem\xc3\xa4rkt genom flera arbeten, bland vilka kan n\xc3\xa4mnas Philosophisch-historische Grammatik der deutschen Sprache (1869), Metodische Grammatik der griechischen Sprache (1870\xe2\x80\x9372) och Vergleichende Grammatik der indogermanischen Sprachen (1873).'