b'\n_START_ARTICLE_\nAlger Hiss\n_START_PARAGRAPH_\nAlger Hiss, f\xc3\xb6dd 11 november 1904 i Baltimore i Maryland, d\xc3\xb6d 15 november 1996 i New York i New York, var en amerikansk jurist, \xc3\xa4mbetsman och FN-diplomat som 1948 anklagades f\xc3\xb6r att ha varit sovjetisk spion och i samband med det f\xc3\xa4lldes av domstol f\xc3\xb6r mened 1950. Han d\xc3\xb6mdes till fem \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelse. _NEWLINE_Alger Hiss tog juristexamen vid Harvard Law School 1929 och arbetade sedan ett \xc3\xa5r som sekreterare hos domaren i USA:s h\xc3\xb6gsta domstol, Oliver Wendell Holmes, Jr.. D\xc3\xa4refter arbetade han vid en advokatbyr\xc3\xa5 i Boston. 1933 b\xc3\xb6rjade Hiss arbeta med New Deal-fr\xc3\xa5gor f\xc3\xb6r Franklin D. Roosevelts regering. Fr\xc3\xa5n 1936 tj\xc3\xa4nstgjorde han vid utrikesdepartementet. Vid Jaltakonferensen 1945 var han r\xc3\xa5dgivare \xc3\xa5t Roosevelt och samma \xc3\xa5r tillf\xc3\xb6rordnad generalsekreterare f\xc3\xb6r FN:s konferens i San Francisco. 1946 l\xc3\xa4mnade han arbetet hos regeringen och blev ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Carnegie Endowment for International Peace._NEWLINE_Den 3 augusti 1948 anklagade Whittaker Chambers, som var redakt\xc3\xb6r p\xc3\xa5 tidningen TIME och f\xc3\xb6re detta kommunistkurir, Alger Hiss f\xc3\xb6r att vara medlem i kommunistpartiet. Hiss f\xc3\xb6rnekade anklagelserna och inledde en process om \xc3\xa4rekr\xc3\xa4nkning mot Chambers vilket f\xc3\xb6ljdes av att Chambers f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen ber\xc3\xa4ttade om hemliga UD-handlingar som Hiss under slutet av 1930-talet skulle ha l\xc3\xa4mnat \xc3\xb6ver till honom, i avsikt att materialet sedan skulle vidarebefordras till en sovjetisk agent.  _NEWLINE_Richard Nixon var en av de personer som drev fallet f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 Hiss f\xc3\xa4lld. Det blev en viktig spr\xc3\xa5ngbr\xc3\xa4da i Nixons karri\xc3\xa4r och bidrog till att han gick fr\xc3\xa5n representanthuset till senaten 1950 och sedan till vicepresidentposten 1952._NEWLINE_Hiss kunde inte \xc3\xa5talas f\xc3\xb6r spioneri eftersom preskriptionstiden f\xc3\xb6r det misst\xc3\xa4nkta brottet g\xc3\xa5tt ut men han \xc3\xa5talades ist\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 punkter f\xc3\xb6r mened: att ha ljugit n\xc3\xa4r han h\xc3\xa4vdat att han inte tr\xc3\xa4ffat Chambers efter den 1 januari 1937 samt n\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rnekade att han l\xc3\xa4mnat \xc3\xb6ver dokument till Chambers. Den f\xc3\xb6rsta r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen h\xc3\xb6lls 1949 men juryn kunde inte komma till n\xc3\xa5got beslut. En andra r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng h\xc3\xb6lls 1950 och den 21 januari f\xc3\xa4lldes Hiss p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da \xc3\xa5talspunkterna. Fyra dagar senare d\xc3\xb6mdes han till fem \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelse._NEWLINE_R\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen orsakade mycket debatt och m\xc3\xa5nga trodde att FBI hade manipulerat bevis f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kra sig om en f\xc3\xa4llade dom. Hiss avtj\xc3\xa4nade st\xc3\xb6rre delen av sitt straff i Lewisburg Federal Penitentiary i Pennsylvania. Efter tre \xc3\xa5r i f\xc3\xa4ngelse frigavs han i f\xc3\xb6rtid i november 1954 tack vare gott uppf\xc3\xb6rande och han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till privatlivet. 1957 skrev han boken In the Court of Public Opinion d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rnekade alla anklagelser mot honom. Alger Hiss h\xc3\xa4vdade fram till sin d\xc3\xb6d att han var oskyldig._NEWLINE_Efter att meddelanden inom Venonaprojektet blivit offentliggjorda 1995, pekades Hiss ut som den sovjetiska spionen som gick under kodnamnet ALES, och de flesta bed\xc3\xb6mare tror idag att han var skyldig. Anklagelserna om att Hiss var spion fanns redan i ett memorandum till Vita huset fr\xc3\xa5n J. Edgar Hoover den 29 maj 1946, och Venonaprojektet identifierade ALES som Hiss redan 1950, men man valde att inte anv\xc3\xa4nda materialet i domstol och d\xc3\xa4rmed avsl\xc3\xb6ja projektet. Sammankoppling av ALES med Hiss har dock ifr\xc3\xa5gasatts av somliga, exempelvis John Lowenthal, och fr\xc3\xa5gan om hans skuld \xc3\xa4r fortfarande omdiskuterad.'