b'\n_START_ARTICLE_\nSigfrid Wieselgren\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nWieselgren blev student i Uppsala 1861 och filosofie doktor 1869 samt tog examen till r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngsverken i Lund 1870. Inskriven som auskultant i G\xc3\xb6ta hovr\xc3\xa4tt 1870, blev han 1872 tredje r\xc3\xa5dhuskanslist i G\xc3\xb6teborg och samma \xc3\xa5r vice h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vding, 1874 sekreterare i G\xc3\xb6teborgs poliskammare, 1884 justitier\xc3\xa5dman i samma stad och samma \xc3\xa5r ledamot av f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkta lagberedningen.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nSedan Wieselgren i G\xc3\xb6teborg gjort sig k\xc3\xa4nd som f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare och genom uppsatser i pressen, fick han tidigt kommunala uppdrag. Han var 1876\xe2\x80\x9387 en av G\xc3\xb6teborgs stads representanter i riksdagens Andra kammare och sl\xc3\xb6t sig fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan till kammarens s\xc3\xa5 kallade Center, inom vilken han efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r fick en ledarst\xc3\xa4llning. Han hade moderata och frihandelsv\xc3\xa4nliga \xc3\xa5sikter. Dessa gav han \xc3\xa4ven uttryck f\xc3\xb6r som ledamot av F\xc3\xb6rsta kammaren, dit han h\xc3\xb6sten 1887 valdes in av G\xc3\xb6teborgs stad. Han representerade staden \xc3\xa4nda till sin d\xc3\xb6d. Wieselgren var vald till 1878 \xc3\xa5rs kyrkom\xc3\xb6te som suppleant inom b\xc3\xa5de G\xc3\xb6teborgs och Skara stift.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdschef\n_START_PARAGRAPH_\nHan utn\xc3\xa4mndes 1885 till generaldirekt\xc3\xb6r och chef f\xc3\xb6r F\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdsstyrelsen. D\xc3\xa4r fullf\xc3\xb6ljde han vad f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren Gustaf Fridolf Almquist p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat. Wieselgren verkade f\xc3\xb6r att frigivna f\xc3\xa5ngars skulle f\xc3\xa5 r\xc3\xa4tt att beh\xc3\xa5lla sin arbetsf\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nst. Detta fr\xc3\xa4mjades genom reglementet den 24 oktober 1890 ang\xc3\xa5ende f\xc3\xa5ngars arbetspremier samt genom f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad arbetsdrift, varvid f\xc3\xa5ngpersonalen skulle \xc3\xb6vas i olika slag av yrkeskunnighet. Han f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade cellsystemet, ett genomgripande steg som togs genom lagen 29 juli 1892 om straffarbetes och f\xc3\xa4ngelsestraffs verkst\xc3\xa4llande i enrum. Under den tid Wieselgren ledde svenska f\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rden minskade rikets centrala straffanstalter fr\xc3\xa5n \xc3\xa5tta till fyra och det \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende gemensamhetsf\xc3\xa4ngelset f\xc3\xb6r kvinnor anordnades efter nattcellsystemet, varj\xc3\xa4mte de gamla kronoarbetsstationerna ersattes av tv\xc3\xa5ngsarbetsanstalter. Wieselgren ville \xc3\xa4ven genom att fr\xc3\xa4mja underst\xc3\xb6dsverksamhet motverka \xc3\xa5terfall i brott._NEWLINE_Wieselgren uts\xc3\xa5gs till Sveriges ombud vid \xc3\xa5tskilliga utl\xc3\xa4ndska kriminalv\xc3\xa5rdskongresser. Inom riksdagen var Wieselgren ledamot av lagutskottet 1877\xe2\x80\x9378 och kanslideputationen 1879\xe2\x80\x9380, samt satt i tio tillf\xc3\xa4lliga utskott (1882, 1883, 1885, 1890, 1893, 1895, i tv\xc3\xa5 1896 samt 1900 och 1901), som ordf\xc3\xb6rande i alla utom de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta. Han tillh\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven det s\xc3\xa4rskilda utskott som 1902 behandlade lagf\xc3\xb6rslagen om tv\xc3\xa5ngsuppfostran av minder\xc3\xa5riga kriminella och vanv\xc3\xa5rdade barn. Han var \xc3\xa4ven ledamot av tv\xc3\xa5ngsuppfostringskommitt\xc3\xa9n 1896. Han kallades till ledamot eller hedersledamot av f\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdss\xc3\xa4llskap i Frankrike, England och Schweiz. \xc3\x85r 1898 blev han hedersledamot av Vetenskaps- och vitterhetssamh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg.\n_START_SECTION_\nNykterhetsf\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe\n_START_PARAGRAPH_\nWieselgren blev ledamot av G\xc3\xb6teborgs utsk\xc3\xa4nkningsbolags styrelse 1874. Han genomf\xc3\xb6rde flera nykterhetsfr\xc3\xa4mjande reformer i \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmelse med G\xc3\xb6teborgssystemets ursprungliga syfte. I sin skrift fr\xc3\xa5n 1880 Om svenska br\xc3\xa4nvinslagstiftningen 1855\xe2\x80\x9377 gick han i strid mot 1878 \xc3\xa5rs kommitt\xc3\xa9s f\xc3\xb6rslag att fr\xc3\xa5ng\xc3\xa5 1855 \xc3\xa5rs grunder f\xc3\xb6r br\xc3\xa4nnvinslagstiftningen. Det ledde till att dessa planer omintetgjordes och Wieselgren installerades i kommitt\xc3\xa9n, som fick i uppdrag att ge f\xc3\xb6rslag om beskattning av maltdrycker. Wieselgren debatterade \xc3\xa4ven alkoholfr\xc3\xa5gor internationellt. Hans skrift G\xc3\xb6teborgssystemet, dess uppkomst, syften och verkningar (1881) blev p\xc3\xa5 beg\xc3\xa4ran \xc3\xb6versatt till b\xc3\xa5de engelska och tyska. De uppsatser, i vilka han 1883 angrep den s\xc3\xa5 kallade ringr\xc3\xb6relsens br\xc3\xa4nnvinspolitik, \xc3\xb6versattes till tyska. Hans redog\xc3\xb6relse f\xc3\xb6r striderna om den svenska br\xc3\xa4nnvinslagstiftningen 1835\xe2\x80\x931885 \xc3\xb6versattes och trycktes i Tyskland, England och USA samt gavs ut p\xc3\xa5 franska. Wieselgren uts\xc3\xa5gs till ledamot i 1886 och 1889 \xc3\xa5rs kommissioner f\xc3\xb6r utgivning och spridning av skrifter till nykterhetens befr\xc3\xa4mjande och blev efter Magnus Huss avg\xc3\xa5ng ordf\xc3\xb6rande i 1889 \xc3\xa5rs kommissionen. I Svenska nykterhetss\xc3\xa4llskapet var han ordf\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n 1893._NEWLINE_P\xc3\xa5 tredje internationella antialkoholkongressen i Kristiania 1889 l\xc3\xa4mnade Wieselgren en ber\xc3\xa4ttelse om g\xc3\xb6teborgssystemets verkningar, som trycktes p\xc3\xa5 svenska och tyska. En reviderad upplaga med aktualiserad statistik utgavs av Svenska nykterhetss\xc3\xa4llskapet i en f\xc3\xb6r Frankrike och Belgien avsedd fransk upplaga. Till f\xc3\xb6ljd av engelsmannen Whytes anm\xc3\xa4rkningar mot det svenska bolagssystemet, skrev Wieselgren 1893 More about the Gothenburg system, a critical review (\xc3\xa4ven i svensk upplaga). De moderata nykterhetsv\xc3\xa4nnernas program behandlade Wieselgren i skrifterna \xc3\x84r den moderata nykterhetsverksamheten f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrad? (1895) och Etik, pedagogik och politik inom den svenska nykterhetsverksamheten (1896).'