b'\n_START_ARTICLE_\nAndelsr\xc3\xb6relsen i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nAndelsr\xc3\xb6relsen (da. andelsbev\xc3\xa6gelsen) \xc3\xa4r en gemensam beteckning f\xc3\xb6r de olika ekonomiska f\xc3\xb6reningar som funnits i Danmark sedan mitten av 1800-talet, och drivs efter kooperativa andelsprinciper. R\xc3\xb6relsen hade som st\xc3\xb6rst politisk p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 det danska samh\xc3\xa4llet fr\xc3\xa5n mitten av 1800-talet till 1960-tal, men fortsatt har den stor ekonomisk betydelse. Det \xc3\xa4r \xc3\xa4ven fortsatt vanligt i Danmark att verksamheter drivs och startas enligt kooperativa principer._NEWLINE_Flera av Danmarks st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6retag, exempelvis dansk-svenska Arla Foods, och v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta k\xc3\xb6ttexport\xc3\xb6r Danish Crown, \xc3\xa4r andelsf\xc3\xb6retag._NEWLINE_Kooperationstanken och andelsr\xc3\xb6relsen \xc3\xa4r n\xc3\xa5got mer utbredd i Danmark \xc3\xa4n i de andra nordiska l\xc3\xa4nderna, eftersom den haft en delvis annan politisk dimension genom landboreformerna och grundtvigianismen, som \xc3\xa4r v\xc3\xa4sentliga delar av landets modernare politiska historia.\n_START_SECTION_\nAndelsr\xc3\xb6relsens start under 1860-tal\n_START_PARAGRAPH_\nDen danska andelsr\xc3\xb6relsens f\xc3\xb6delse brukar anges till 1866, d\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta danska konsumentf\xc3\xb6reningen, Thisted Arbejderforening, startades i Thisted av pr\xc3\xa4sten Hans Christian Sonne. Inspirationen kom dels fr\xc3\xa5n England och Robert Owens kooperativa id\xc3\xa9er, liksom konsumentkooperativet i Rochdale; dels fr\xc3\xa5n internt danskt h\xc3\xa5ll med N.F.S. Grundtvigs grundtvigianism, jordreformsstr\xc3\xa4vanden och folkh\xc3\xb6gskoleid\xc3\xa9er. Konsumentkooperativen blev snabbt fler efter 1870-talet. Kring f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget fanns runt 1500 stycken i Danmark (men av dessa fanns endast 50 i st\xc3\xa4derna) med ett samlat medlemsantal p\xc3\xa5 c:a 200.000 personer. 1896 startades F\xc3\xa6llesforeningen for Danmarks Brugsforeninger, FDB, vars viktigaste m\xc3\xa5l var att genomf\xc3\xb6ra gemensamma ink\xc3\xb6p och f\xc3\xb6rhandlingar f\xc3\xb6r de enskilda f\xc3\xb6reningarna. 1916 bildade 16 konsumentf\xc3\xb6reningar i K\xc3\xb6penhamn, Hovedstadens Brugsforening (HB), som gick samman med FDB 1973.\n_START_SECTION_\nProducentkooperativ\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta mejeriet i kooperativ form startade i Kauslunde sogn p\xc3\xa5 Fyn \xc3\xa5r 1875. I samband med att det danska jordbruket b\xc3\xb6rjade st\xc3\xa4lla om fr\xc3\xa5n spannm\xc3\xa5lsproduktion till animalisk produktion och mj\xc3\xb6lkproduktion p\xc3\xa5 1860-talet, b\xc3\xb6rjade \xc3\xa4ven mindre g\xc3\xa5rdar f\xc3\xa5 behov av mejeritj\xc3\xa4nster. Man genomf\xc3\xb6rde d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med olika former av gemensam drift, och gemensamma kurser i mejerihantering._NEWLINE_De privat\xc3\xa4gda mejerierna p\xc3\xa5 storgodsen hade tillg\xc3\xa5ng till mer kapital f\xc3\xb6r teknologisk utveckling, och marknadsvillkoren gynnade d\xc3\xa4rmed dessa. Av den anledningen blev det naturligt f\xc3\xb6r de sm\xc3\xa5 producenterna att g\xc3\xa5 samman om produktionen, och de kooperativa mejerierna fick en blomstring redan innan andelsr\xc3\xb6relsen slagit igenom i st\xc3\xb6rre skala i Danmark._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta egentliga andelsmejeriet (Hjedding Andelsmejeri) startades 1882 i Hjedding. Andelsmejeriformen spred sig som en l\xc3\xb6peld \xc3\xb6ver hela Danmark \xc3\xa5ren 1882-1888. Succ\xc3\xa9n inspirerade till liknande driftsformer i andra delar av lantbruket, och flera andra andelsverksamheter kom till, exempelvis andels\xc3\xa4gda bryggerier och slakterier. \xc3\x84ven p\xc3\xa5 Island, vid denna tid en del av Danmark, \xc3\xb6ppnade de f\xc3\xb6rsta andelsslakterierna \xc3\xa5r 1907.\n_START_SECTION_\nInk\xc3\xb6ps- och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsf\xc3\xb6reningar\n_START_PARAGRAPH_\nInk\xc3\xb6ps- och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsf\xc3\xb6reningar f\xc3\xb6r lantbruket inr\xc3\xa4ttades ocks\xc3\xa5. Dessa var sammanslutningar med m\xc3\xa5let att samla och kontrollera f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningskedjan s\xc3\xa5 direkt som m\xc3\xb6jligt, fr\xc3\xa5n producent till konsument - s\xc3\xa5 att omkostnaderna f\xc3\xb6r distributionen minskade, och kvalitetskontrollen av produkterna sk\xc3\xa4rptes._NEWLINE_Dessa sammanslutningar omfattade f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av sm\xc3\xb6r, k\xc3\xb6tt, spannm\xc3\xa5lsprodukter och liknande, men \xc3\xa4ven ink\xc3\xb6p av maskiner och redskap, g\xc3\xb6dsel och foder, uts\xc3\xa4de och fr\xc3\xb6er, och dylikt. En rad av dessa f\xc3\xb6reningar fusionerade 1969 till Dansk Landbrugs Grovvareselskab, DLG (motsvarighet i Sverige \xc3\xa4r Lantm\xc3\xa4nnen)._NEWLINE_De olika kooperativa f\xc3\xb6retagen i Danmark sl\xc3\xb6t sig efterhand samman i ett gemensamt f\xc3\xb6rbund, Andelsudvalget (nuvarande Danske Andelsselskaber), vars m\xc3\xa5l \xc3\xa4r att utveckla de kooperativa f\xc3\xb6retagens verksamhet och st\xc3\xa4rka deras st\xc3\xa4llning.\n_START_SECTION_\nAndelsr\xc3\xb6relsens politiska dimension\n_START_PARAGRAPH_\nEn typisk f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r andelsr\xc3\xb6relsen under andra h\xc3\xa4lften av 1800-talet, var en medelstor lantbrukare med grundtvigianska h\xc3\xa5llningar, med anknytning till Venstre-gruppen i Folketinget. B\xc3\xb6ndernas \xc3\xb6kade makt och organisering i ekonomiska enheter och partier, liksom de l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende landboreformerna under 1800-talet, skapade konflikter med den danska adeln, som hade sv\xc3\xa5rt att acceptera de nya maktf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena._NEWLINE_Detta \xc3\xb6kade ytterligare b\xc3\xb6ndernas str\xc3\xa4van att organisera sig i ekonomiska f\xc3\xb6reningar och kooperativ. De danska b\xc3\xb6nderna h\xc3\xb6lls delvis utanf\xc3\xb6r den lagstiftande makten till omkring \xc3\xa5r 1900, vilket gjorde att man s\xc3\xb6kte andra v\xc3\xa4gar f\xc3\xb6r sin nyvunna makt._NEWLINE_En f\xc3\xb6ljd av denna maktkamp blev att andelsr\xc3\xb6relsen anv\xc3\xa4ndes som ideologiskt vapen, d\xc3\xa4r b\xc3\xb6nderna ville visa att de inom sina ekonomiska gemenskaper kunde producera varor av betydligt h\xc3\xb6gre kvalitet \xc3\xa4n adeln och storgods\xc3\xa4garna kunde. B\xc3\xb6ndernas str\xc3\xa4vanden inom andelsr\xc3\xb6relsen blev mycket framg\xc3\xa5ngsrika, och det \xc3\xa4r i huvudsak de andels\xc3\xa4gda livsmedelsf\xc3\xb6retagen som \xc3\xb6verlevt till idag.\n_START_SECTION_\nVindkraftkooperativ\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark \xc3\xa4r det vanligt att vindkraftverk \xc3\xa4gs gemensamt i ekonomiska f\xc3\xb6reningar; vindkraftkooperativ. Vindkraftkooperativen g\xc3\xa5r tillbaka till 1960-talet. Idag \xc3\xa4gs 85% av vindkraften i Danmark av vindkraftkooperativ.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdskooperativ i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark \xc3\xa4r det vanligare \xc3\xa4n i Sverige att v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdstj\xc3\xa4nster utf\xc3\xb6rs av kooperativ eller ekonomiska f\xc3\xb6reningar. Medan man i Sverige sedan 1990-talet valt modellen att privata f\xc3\xb6retag st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r alternativen i v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden, har Danmark snarare valt en kooperativ modell. Lagstiftningen till\xc3\xa5ter inte aktiebolag att verka inom omr\xc3\xa5den som skola, hemtj\xc3\xa4nst eller \xc3\xa4ldreomsorg. D\xc3\xa4remot \xc3\xa4r det vanligt att kooperativ verkar inom dessa omr\xc3\xa5den, vilket \xc3\xa4ven lagstiftningen uppmuntrar till.'