b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandr Samarin\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandr Michajlovitj Samarin (ryska: \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x80 \xd0\x9c\xd0\xb8\xd1\x85\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\xa1\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd), f\xc3\xb6dd 11 juli 1902 i Ardatovskij rajon i guvernementet Nizjnij Novgorod, Ryssland, d\xc3\xb6d 20 maj 1970 i Moskva, var en sovjetisk metallurg._NEWLINE_Samarin avlade examen 1930 vid institutionen f\xc3\xb6r metallurgi vid Moskvas gruvakademi. Han uts\xc3\xa5gs till professor i metallurgi 1938. Fr\xc3\xa5n 1955 var han verksam vid Baikov-institutet f\xc3\xb6r metallurgi vid Sovjetunionens Vetenskapsakademi. Han var direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Baikov-institutet 1960\xe2\x80\x931961 och 1967\xe2\x80\x931970._NEWLINE_Samarin invaldes 1946 som korresponderande ledamot av Sovjetunionens Vetenskapsakademi och blev fullv\xc3\xa4rdig ledamot 1966. Han invaldes 1968 som utl\xc3\xa4ndsk ledamot av svenska Kungliga Ingenj\xc3\xb6rsvetenskapsakademien.'