b'\n_START_ARTICLE_\nJavamajna\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nJavamajnan \xc3\xa4r en 21\xe2\x80\x9325 cm stare, en typisk svartaktig majna med tydlig tofs i pannan och f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngda hj\xc3\xa4ssfj\xc3\xa4drar. Den \xc3\xa4r lik djungelmajnan, men \xc3\xa4r f\xc3\xb6rutom svartaktig hj\xc3\xa4ssa och \xc3\xb6ront\xc3\xa4ckare m\xc3\xb6rkt skiffergr\xc3\xa5 med kontrasterande vita understj\xc3\xa4rtt\xc3\xa4ckare. I flykten syns svartare undre vingt\xc3\xa4ckare och bredare vit stj\xc3\xa4rtspets. N\xc3\xa4bben \xc3\xa4r helgul.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nJavamajnans naturliga utbredningsomr\xc3\xa5de \xc3\xa4r Java och Bali i Indonesien. Den \xc3\xa4r dock inf\xc3\xb6rd till s\xc3\xb6dra Malackahalv\xc3\xb6n, Sumatra, Borneo, Flores, Sumba, Puerto Rico, Honshu (Japan) och Taiwan.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nTidigare betraktades javamajnan som en underart till tofsmajnan (A. grandis), men \xc3\xa4ven tillh\xc3\xb6rande sulawesimajnan (A. grandis) och dessa tv\xc3\xa5 tillsammans del av djungelmajnan (A. fuscus) Den behandlas som monotypisk, det vill s\xc3\xa4ga att den inte delas in i n\xc3\xa5gra underarter.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nJavamajnan hittas i stadsmilj\xc3\xb6er, \xc3\xb6ppet landskap och jordbruksmarker. Den \xc3\xa4r en all\xc3\xa4tare som intar bland annat frukt, nektar, insekter och annat animaliskt material, men \xc3\xa4ven avfall. Den h\xc3\xa4ckar \xc3\xa5ret runt i milj\xc3\xb6er p\xc3\xa5verkade av m\xc3\xa4nniskan, f\xc3\xb6re 1940 p\xc3\xa5 Java i april-maj och september. F\xc3\xa5geln bygger ett slarvigt bo som placeras i ett h\xc3\xa5l i ett tr\xc3\xa4d, en v\xc3\xa4gg, en bro eller i en palmkrona. D\xc3\xa4ri l\xc3\xa4gger den tv\xc3\xa5 till fem ljusbl\xc3\xa5 \xc3\xa4gg.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nJavamajnan i ursprungligt tillst\xc3\xa5nd minskar kraftigt i antal till f\xc3\xb6ljd av f\xc3\xa5ngst f\xc3\xb6r burf\xc3\xa5gelsindustrin. Internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN kategoriserar den d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som s\xc3\xa5rbar (VU). V\xc3\xa4rldspopulationen p\xc3\xa5 Java och Bali uppskattas till h\xc3\xb6gst 10.000 vuxna individer.'