b'\n_START_ARTICLE_\nSolur\n_START_PARAGRAPH_\nEtt solur \xc3\xa4r ett m\xc3\xa4tinstrument f\xc3\xb6r att m\xc3\xa4ta tid utifr\xc3\xa5n hur solen (eller skuggan som uppkommer av densamma) f\xc3\xb6rflyttar sig under dagen.\n_START_SECTION_\nFunktion och form\n_START_PARAGRAPH_\nSoltid \xc3\xa4r den tid som ett korrekt uppst\xc3\xa4llt solur visar, men eftersom solens r\xc3\xb6relse i ekliptikan inte \xc3\xa4r likformig blir soltiden n\xc3\xa5got oj\xc3\xa4mn, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med hur vi i samh\xc3\xa4llet m\xc3\xa4ter tiden med nya moderna metoder som \xc3\xa4r mer noggranna \xc3\xa4n solens g\xc3\xa5ng. Skillnaden ("tidsekvationen") uppg\xc3\xa5r till maximalt 16 minuter och 33 sekunder \xc3\xb6ver \xc3\xa5ret, och har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r normalt sett ingen praktisk betydelse f\xc3\xb6r ett solur._NEWLINE_I sin enklaste form best\xc3\xa5r ett solur av en plan horisontell yta p\xc3\xa5 vilken har placerats en vertikal st\xc3\xa5ng, ibland med genomborrad spets. Belyst av solen, kastar den bakom sig en skugga, som dock avbryts av en ljus fl\xc3\xa4ck, motsvarande h\xc3\xa5let i st\xc3\xa5ngen. Om man m\xc3\xa4ter skuggans l\xc3\xa4ngd, det vill s\xc3\xa4ga avst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n st\xc3\xa5ngens bas till den ljusa fl\xc3\xa4cken, och dessutom k\xc3\xa4nner st\xc3\xa5ngens l\xc3\xa4ngd, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det en l\xc3\xa4tt sak att d\xc3\xa4rur best\xc3\xa4mma solens h\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 vilken tid av dagen som helst. Genom att p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt iaktta solens middagsh\xc3\xb6jd vid solst\xc3\xa5nden best\xc3\xa4mde man f\xc3\xb6rr dels observationsortens polh\xc3\xb6jd, dels ekliptikans oblikvitet. F\xc3\xb6r tidsbest\xc3\xa4mning observerade man vanligen endast det \xc3\xb6gonblick p\xc3\xa5 dagen d\xc3\xa5 skuggan var kortast, det vill s\xc3\xa4ga middagsh\xc3\xb6jden, som \xc3\xa4r tidpunkten f\xc3\xb6r solens \xc3\xb6vre kulmination. _NEWLINE_Om urtavlan har timgradering skall tolvstrecket ligga rakt i norr. Ett vertikalsolur s\xc3\xa4tts upp vinkelr\xc3\xa4tt mot horisonten. Uret kan ocks\xc3\xa5 ha tavlan i samma plan som jordens ekvatorsplan och kallas d\xc3\xa5 "ekvatorialur"._NEWLINE_Konsten att tillverka solvisare kallas gnomonik.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSoluret \xc3\xa4r sannolikt det \xc3\xa4ldsta av alla astronomiska instrument. Forntida egyptiska obelisker, tillverkade cirka 3 500 f.Kr., \xc3\xa4r bland de tidigaste soluren. Det var ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nt i Kina omkring 500 f.Kr. _NEWLINE_De \xc3\xa4ldsta flyttbara soluren var en skiva av sten, tr\xc3\xa4 eller metall med en vinkelr\xc3\xa4tt st\xc3\xa5ende skuggkastare. Under hellenistisk tid fick soluren en halvsf\xc3\xa4risk form._NEWLINE_Under antiken blev det vanligt att f\xc3\xb6rse soluren med en tankev\xc3\xa4ckande eller sk\xc3\xa4mtsam text. En vanlig text lyder p\xc3\xa5 latin_NEWLINE_"Horas non numero nisi serenas" (Jag r\xc3\xa4knar inte timmarna om de inte \xc3\xa4r klara.).'