b'\n_START_ARTICLE_\nHertigd\xc3\xb6met Franken\n_START_PARAGRAPH_\nHertigd\xc3\xb6met Franken var ett av de fem stamhertigd\xc3\xb6mena som uppstod ur det forna \xc3\xb6stfrankiska riket._NEWLINE_Sedan alemannerna efter sitt nederlag mot Klodvig 496 undantr\xc3\xa4ngts fr\xc3\xa5n det omtvistade omr\xc3\xa5det vid mellersta Rhen, str\xc3\xa4ckte sig Franken fr\xc3\xa5n Sieg, Fulda och Th\xc3\xbcringerwald i norr s\xc3\xb6derut \xc3\xb6ver Mains och nedre Neckars flodomr\xc3\xa5den till gr\xc3\xa4nsen av nuvarande W\xc3\xbcrttemberg och in i nuvarande Baden till Rhens biflod Murg och fr\xc3\xa5n Fichtelgebirge och B\xc3\xb6hmerwald_NEWLINE_i \xc3\xb6ster v\xc3\xa4sterut till Rhen samt omfattade \xc3\xa4ven ett omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 v\xc3\xa4nstra Rhenstranden fr\xc3\xa5n Selz till_NEWLINE_Bingen med st\xc3\xa4derna Speier, Worms och Mainz._NEWLINE_N\xc3\xa4r ur det frankiska riket efter 843 uts\xc3\xb6ndrats ett \xc3\xb6stfrankiskt rike, ans\xc3\xa5gs Franken s\xc3\xa5som huvudlandet i detta, emedan dess inv\xc3\xa5nare utgjorde en gren av frankerfolket. Ocks\xc3\xa5 erh\xc3\xb6ll Konrad, som under den siste tyske karolingern, Ludvig barnet,_NEWLINE_tillk\xc3\xa4mpat sig en hertiglig st\xc3\xa4llning i Franken i strid med en annan frankisk stormannasl\xc3\xa4kt, Babenbergarna, efter Ludvig 911 konungav\xc3\xa4rdigheten. Vid hans d\xc3\xb6d \xc3\xb6vergick denna dock till Sachsens hertigsl\xc3\xa4kt, och sedan Konrads broder och eftertr\xc3\xa4dare i Franken Eberhard stupat i ett uppror mot konung Otto I 939, tillsattes ingen hertig \xc3\xb6ver hela Franken. En frankisk stormannasl\xc3\xa4kt, den s. k. saliska, erh\xc3\xb6ll emellertid \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng, 1024, Tysklands krona, och Henrik IV av denna \xc3\xa4tt (d. 1106) f\xc3\xb6rband titeln hertig av \xc3\x96stfranken med de besittningar, som hans m\xc3\xa5g Fredrik I av Hohenstaufen hade i Franken._NEWLINE_Detta hertigd\xc3\xb6me, ocks\xc3\xa5 kallat Rothenburg, f\xc3\xb6rblev sedan i Hohenstaufernas \xc3\xa4go, \xc3\xa4ven sedan de_NEWLINE_(1138) erh\xc3\xa5llit kejsarv\xc3\xa4rdigheten, men utgick med Hohenstauferna. Franken. var vid denna tid uppl\xc3\xb6st i en m\xc3\xa4ngd riksomedelbara omr\xc3\xa5den, till stor del andliga furstend\xc3\xb6men, s\xc3\xa5som W\xc3\xbcrzburg,_NEWLINE_Bamberg, och riksst\xc3\xa4der, s\xc3\xa5som Frankfurt am Main,_NEWLINE_N\xc3\xbcrnberg. Av de d\xc3\xa4r bel\xc3\xa4gna v\xc3\xa4rldsliga furstend\xc3\xb6mena var pfalzgrevskapet vid Rhen nu det f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta._NEWLINE_N\xc3\xa4r Tyska riket i b\xc3\xb6rjan av 1500-talet indelades i rikskretsar, uppr\xc3\xa4ttades den frankiska kretsen, men till denna r\xc3\xa4knades inte Pfalz och andra frankiska omr\xc3\xa5den i Rhentrakten liksom inte heller Hessen, och namnet Franken kom d\xc3\xa4rigenom att inskr\xc3\xa4nkas till syd\xc3\xb6stra delen av det gamla frankiska omr\xc3\xa5det. S\xc3\xa5som ledare av konventet i Heilbronn (1633) f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nade_NEWLINE_Axel Oxenstierna hertig Bernhard av Weimar med den frankiska hertigv\xc3\xa4rdigheten, men efter slaget vid N\xc3\xb6rdlingen (1634) blev detta betydelsel\xc3\xb6st. Vid Tysk-romerska rikets uppl\xc3\xb6sning 1806 f\xc3\xb6rsvann kretsindelningen och d\xc3\xa4rmed ocks\xc3\xa5 Frankiska kretsen.'