b'\n_START_ARTICLE_\nGatubelysning i Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nGatubelysningen i Stockholm var under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5rhundraden en privat angel\xc3\xa4genhet. Den f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6rordningen om \xe2\x80\x9dlysh\xc3\xa5llning\xe2\x80\x9d i Sverige \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1697 och g\xc3\xa4llde Riddarholmen i Stockholm. F\xc3\xb6rst 1749 kom en kunglig f\xc3\xb6rordning om allm\xc3\xa4n gatulysh\xc3\xa5llning som f\xc3\xb6reskrev att fastighets\xc3\xa4garna skulle h\xc3\xa5lla lyktor t\xc3\xa4nda under den m\xc3\xb6rka \xc3\xa5rstiden fr\xc3\xa5n m\xc3\xb6rkrets inbrott till midnatt, med undantag f\xc3\xb6r ljusa m\xc3\xa5nn\xc3\xa4tter. Staden bidrog med 97 lyktor som placerades p\xc3\xa5 stadens byggnader, p\xc3\xa5 allm\xc3\xa4nna platser, vid hamnar och p\xc3\xa5 broar._NEWLINE_Stockholm var en m\xc3\xb6rk stad, speciellt efter midnatt n\xc3\xa4r gatlyktorna som kallades \xe2\x80\x9dvarg\xc3\xb6gon\xe2\x80\x9d sl\xc3\xa4cktes. Man undvek att g\xc3\xa5 ut p\xc3\xa5 stadens gator om n\xc3\xa4tterna. Den allm\xc3\xa4nna gatubelysningen i Stockholm blev en kommunal uppgift n\xc3\xa4r gaslyktor och senare elektriska lampor inf\xc3\xb6rdes under 1800-talets mitt. Gas-, fotogen- och elljus existerade parallellt under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r. \xc3\x85r 1919 fanns det som flest gas- och oljelyktor, n\xc3\xa4mligen 10\xc2\xa0650 stycken, samtidigt kom bara 900 gl\xc3\xb6dlampor och 110 b\xc3\xa5glampor till anv\xc3\xa4ndning. De tv\xc3\xa5 sista \xe2\x80\x9doffentliga\xe2\x80\x9d oljelyktorna i Stockholm sl\xc3\xa4cktes s\xc3\xa5 sent som 1940 och den sista gaslampan st\xc3\xa4ngdes av 1941._NEWLINE_1930-talet blev genombrottet f\xc3\xb6r den elektriska gatubelysningen och f\xc3\xb6r ljusskyltar i Stockholm, och fr\xc3\xa5n 1929 h\xc3\xb6lls gatubelysningen t\xc3\xa4nd natten igenom. Stockholm blev en stad som formligen badade i ljus till och med under andra v\xc3\xa4rldskriget, bortsett fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5gra m\xc3\xb6rkl\xc3\xa4ggnings\xc3\xb6vningar._NEWLINE_M\xc3\xa5nga av stadens gatuarmaturer \xc3\xa4r ritade av k\xc3\xa4nda arkitekter. Exempelvis r\xc3\xa4knas Norrbros sm\xc3\xa4ckra armaturer, ritade 1926 av Kurt von Schmalensee till ett av de f\xc3\xb6rsta och b\xc3\xa4st bevarade exemplen p\xc3\xa5 funktionalistisk gatubelysning i Sverige. I Stockholm finns tv\xc3\xa5 klassiker fr\xc3\xa5n gaslyktornas tid som numera matas med elektricitet, den ena \xc3\xa4r gasverkets standardlykta fr\xc3\xa5n 1853, den andra \xc3\xa4r den s\xc3\xa5 kallade Stockholmslyktan fr\xc3\xa5n 1890-talet. B\xc3\xa5da nytillverkas och anv\xc3\xa4nds i kulturhistoriskt v\xc3\xa4rdefulla stadsomr\xc3\xa5den._NEWLINE_\xc3\x85r 2010 fanns i Stockholms stad ungef\xc3\xa4r 145\xc2\xa0000 ljuspunkter (lampor och liknande). H\xc3\xa4lften av armaturerna har kvicksilverlampor som kommer att fasas ur till \xc3\xa5r 2015. Mellan 2009 och 2011 genomf\xc3\xb6rde Trafikkontoret i Stockholm tester med lysdiodbelysning, som kan bli en framtida ljusk\xc3\xa4lla i gatumilj\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nParis var f\xc3\xb6rst\n_START_PARAGRAPH_\nSom f\xc3\xb6rsta stad i Europa fick Paris 1667 en offentlig gatubelysning och i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet lyste cirka 5\xc2\xa0000 lanternor upp stadens gator och torg. Fr\xc3\xa5n 1680 och fram\xc3\xa5t f\xc3\xb6ljde Berlin Paris exempel. I London dr\xc3\xb6jde det l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1700-talet innan den privata gatubelysningen kompletterades med en av staden ordnad s\xc3\xa5dan.\n_START_SECTION_\nEn m\xc3\xb6rk stad\n_START_PARAGRAPH_\nUnder medeltiden och en bra bit in p\xc3\xa5 1800-talet var Stockholm en m\xc3\xb6rk stad om n\xc3\xa4tterna. Att lysa upp gatorna var i stort sett en privatsak. Facklor och annat \xc3\xb6ppet ljus var f\xc3\xb6rbjudna p\xc3\xa5 grund av brandrisken och en vanlig uppmaning till den som skulle ut om natten var \xe2\x80\x9dGl\xc3\xb6m inte lyktan!\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Den tidigaste k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6rordningen f\xc3\xb6r en ordnad \xe2\x80\x9dlysh\xc3\xa5llning\xe2\x80\x9d i Sverige \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1697 och g\xc3\xa4llde Riddarholmen i Stockholm. Samma \xc3\xa5r som slottsbranden 1697 best\xc3\xa4mde Kungl. Maj:t att det skulle s\xc3\xa4ttas upp gatlyktor p\xc3\xa5 Riddarholmen, dit den kungliga familjen tillf\xc3\xa4lligt flyttade efter slottsbranden. Samtidigt blev det f\xc3\xb6rbjudet att b\xc3\xa4ra facklor p\xc3\xa5 Riddarholmen. Denna lokala f\xc3\xb6rordning fick dock ingen st\xc3\xb6rre spridning, bortsett fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5gra platser som exempelvis p\xc3\xa5 Norrbros f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare, d\xc3\xa4r det 1719  \xe2\x80\x9dbefalltes, att lyktor skulle upps\xc3\xa4ttas\xc2\xa0\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nVarg\xc3\xb6gon\n_START_PARAGRAPH_\nDet skulle dr\xc3\xb6ja till den 12 januari 1749 innan en kunglig f\xc3\xb6rordning om allm\xc3\xa4n gatulysh\xc3\xa5llning utropades. F\xc3\xb6rordningen var mycket detaljerad och f\xc3\xb6reskrev bland annat att fastighets\xc3\xa4garna skulle h\xc3\xa5lla lyktor t\xc3\xa4nda under den m\xc3\xb6rka \xc3\xa5rstiden (f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ret fr\xc3\xa5n 20 september till 15 mars) fr\xc3\xa5n m\xc3\xb6rkrets inbrott till midnatt, med undantag f\xc3\xb6r ljusa m\xc3\xa5nn\xc3\xa4tter. Senare ut\xc3\xb6kades tiden till klockan ett p\xc3\xa5 natten. Lyktorna skulle placeras i sicksack fr\xc3\xa5n en gatusida till den andra med h\xc3\xb6gst 30 stegs (cirka 20 meter) avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n varandra. P\xc3\xa5 en karta \xc3\xb6ver staden markerades ljuspunkterna. Typ av lampa fick fastighets\xc3\xa4garna v\xc3\xa4lja sj\xc3\xa4lva. Staden bidrog med 97 lyktor som placerades p\xc3\xa5 stadens byggnader, p\xc3\xa5 allm\xc3\xa4nna platser, vid hamnar och p\xc3\xa5 broar._NEWLINE_Det var dock fortfarande m\xc3\xb6rkt i Stockholm, speciellt efter klockan ett p\xc3\xa5 natten, d\xc3\xa5 all offentlig belysning sl\xc3\xa4cktes. Gatlyktorna kallades \xe2\x80\x9dvarg\xc3\xb6gon\xe2\x80\x9d, en beteckning som var mer skr\xc3\xa4mmande \xc3\xa4n lugnande. Varg\xc3\xb6gon var ljussvaga oljelampor med en ljusstyrka mindre \xc3\xa4n ett stearinljus. Konstruktionen bestod av ett fyrkantigt ljushus av bleckpl\xc3\xa5t med glasrutor. Oljef\xc3\xb6rbrukningen var \xc3\xb6ver 0,66 centiliter per timme. Varg\xc3\xb6gonens d\xc3\xa5liga sken f\xc3\xb6rde till t\xc3\xa4ta klagom\xc3\xa5l. Men samtiden erk\xc3\xa4nde \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rdelen med den nya gatubelysningen eftersom den hindrade brott: \xe2\x80\x9dDenna inr\xc3\xa4ttning, som har till f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l att hindra wanart under bet\xc3\xa4ckning af m\xc3\xb6rkret, framst\xc3\xa4ller tillika en wacker anblick af en mindre illumination.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Fastighets\xc3\xa4garna gick samman och anlitade s\xc3\xa5 kallade lyktt\xc3\xa4ndare att ansvara f\xc3\xb6r gatubelysningen. \xc3\x85r 1824 fanns omkring 3\xc2\xa0500 gatlyktor i staden. Stockholmspolitikern Gustaf Nerman (f\xc3\xb6dd 1827) var kritisk till varg\xc3\xb6gonen; han menade att man visserligen s\xc3\xa5g var de fanns men inte vad de belyste. Enligt honom undvek man att g\xc3\xa5 ut p\xc3\xa5 staden efter m\xc3\xb6rkrets inbrott. P\xc3\xa5 1830-talet h\xc3\xb6ll sig de flesta borta fr\xc3\xa5n gatorna: \xe2\x80\x9d\xe2\x80\xa6\xc2\xa0efter klockan tio p\xc3\xa5 aftonen vore de merendels n\xc3\xa4stan folktomma\xe2\x80\x9d. \xc3\x85r 1824 anmodades att man skulle vara f\xc3\xb6rsedd med handlykta om man var tvungen att ge sig ut p\xc3\xa5 stadens gator nattetid mellan klockan elva och fem under \xe2\x80\x9dden m\xc3\xb6rka tiden\xe2\x80\x9d, det vill s\xc3\xa4ga fr\xc3\xa5n 20 augusti till 23 april (undantag vid m\xc3\xa5nljus).\n_START_SECTION_\nOlje- och fotogenlampornas tid\n_START_PARAGRAPH_\nArgandska lyktan fick viss betydelse som en b\xc3\xa4ttre gatubelysning i Stockholm. Vintern 1827\xe2\x80\x931828 satte bleckslagaren C.G. Klemming p\xc3\xa5 eget initiativ upp en argandlykta utanf\xc3\xb6r sitt hus p\xc3\xa5 Drottninggatan. Den h\xc3\xa4ngde p\xc3\xa5 en lina h\xc3\xb6gt \xc3\xb6ver gatukorsningen och var en vidareutveckling av schweizaren Aim\xc3\xa9 Argands uppfinning fr\xc3\xa5n 1783. Klemming utrustade lampan med speglar f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ja effektiviteten. Lampan hade en praktisk anordning som gjorde att man kunde veva ner den f\xc3\xb6r underh\xc3\xa5ll utan att beh\xc3\xb6va kliva p\xc3\xa5 en stege. Snart f\xc3\xb6ljde flera n\xc3\xa4ringsidkare i Stockholm Klemmings exempel. Klemming sj\xc3\xa4lv specialiserade sig p\xc3\xa5 tillverkning, uthyrning och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av lyktor och titulerade sig \xe2\x80\x9dlampist\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Olje- och fotogenlampor anv\xc3\xa4ndes under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r parallellt med gasljus och elektriskt ljus. Tekniska f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar h\xc3\xb6jde fotogenlampornas lyskraft och drifts\xc3\xa4kerhet. \xc3\x85r 1866 kom Wilanderlampan (en oljetrycklampa) i bruk och 1895 b\xc3\xb6rjade fotogenlampan anv\xc3\xa4ndas som gatubelysning. Att ha en god allm\xc3\xa4n gatubelysning var \xc3\xa4ven ett f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsargument vid fastighetsf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen i de nya f\xc3\xb6rorterna. Exempelvis gjorde S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns villastad 1911 reklam att \xe2\x80\x9dvillastaden upplyses med luxlampor\xe2\x80\x9d. Luxlampan var en h\xc3\xb6geffektiv fotogengl\xc3\xb6dljuslampa l\xc3\xa4mpad f\xc3\xb6r gatubelysning eller i fyrtorn, tillverkad av firman AB Lux p\xc3\xa5 Lilla Essingen. Elektrisk str\xc3\xb6m fanns inte i S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns villastad; den drogs f\xc3\xb6rst under 1920-talet._NEWLINE_\xc3\x85r 1919 fanns det flest gas- och oljelyktor, n\xc3\xa4mligen 10\xc2\xa0650 stycken, samtidigt kom bara 900 gl\xc3\xb6dlampor och 110 b\xc3\xa5glampor till anv\xc3\xa4ndning. De tv\xc3\xa5 sista \xe2\x80\x9doffentliga\xe2\x80\x9d oljelyktorna i Stockholm sl\xc3\xa4cktes s\xc3\xa5 sent som 1940._NEWLINE_Det blev \xc3\xa4ven straffp\xc3\xa5f\xc3\xb6ljder f\xc3\xb6r den som inte sk\xc3\xb6tte belysningen p\xc3\xa5 r\xc3\xa4tt s\xc3\xa4tt, som exempelvis l\xc3\xa4t oljetanken vara tom, glaset vara trasigt eller sotigt eller gl\xc3\xb6mt att t\xc3\xa4nda eller att sl\xc3\xa4cka. I Stockholms stadsarkiv finns anteckningsb\xc3\xb6cker bevarade som anger straff f\xc3\xb6r enskilda lyktt\xc3\xa4ndares felaktiga sk\xc3\xb6tsel och t\xc3\xa4ndning av gatlyktorna. I  anteckningarna f\xc3\xb6r \xc3\xa5r 1906 kan man l\xc3\xa4sa att J.L. Johanson den 2 april \xe2\x80\x9dGl\xc3\xb6mt att t\xc3\xa4nda 3 st. oljelyktor\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 han fick b\xc3\xb6ta 4,50 skilling banco.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa5glampan\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85terigen var det Norrbro som valdes som plats f\xc3\xb6r en ny sorts belysning: 1881 installerades d\xc3\xa4r och p\xc3\xa5 Gustaf Adolfs torg de f\xc3\xb6rsta fungerande b\xc3\xa5glamporna. Snart f\xc3\xb6ljde Mynttorget, Villagatan och Karlav\xc3\xa4gen efter. F\xc3\xb6r produktionen av elkraft som matade b\xc3\xa5gljuslamporna kr\xc3\xa4vdes dynamor som till en b\xc3\xb6rjan drevs av \xc3\xa5ngmaskiner. Skeppsbron och Slussenomr\xc3\xa5det belystes p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1883 med fem b\xc3\xa5glampor vardera \xe2\x80\x9dtill stor f\xc3\xb6rdel f\xc3\xb6r der p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende arbeten\xe2\x80\x9d. Lamporna matades med elektricitet fr\xc3\xa5n en liten kraftstation vid Slussen, d\xc3\xa4r en lokomobil hade placerats._NEWLINE_Alla dessa tidiga installationer var av privata natur. En st\xc3\xb6rre privat utbyggnad av elverk- och ledningar ville man dock inte ha i Stockholm och stadsfullm\xc3\xa4ktige avslog ytterligare ans\xc3\xb6kningar, sedan man h\xc3\xb6rt gasverksstyrelsen. \xc3\x85r 1887 erh\xc3\xb6ll gasverksstyrelsen uppdraget av stadsfullm\xc3\xa4ktige att inkomma med ett f\xc3\xb6rslag till \xe2\x80\x9den station f\xc3\xb6r l\xc3\xa4mnande av elektrisk belysning \xc3\xa5 Nedre Norrmalm och Blasieholmen\xe2\x80\x9d med 10\xc2\xa0000 lampor. Inklusive elektricitetsverk och ledningar skulle det kosta 1,6 miljoner kronor. F\xc3\xb6rslaget klubbades av stadsfullm\xc3\xa4ktige i december 1889 och i september 1892 invigdes Brunkebergsverket vid Regeringsgatan 38 p\xc3\xa5 Norrmalm._NEWLINE_Snart ut\xc3\xb6kades ledningsn\xc3\xa4tet och maskinparken och vid tiden f\xc3\xb6r den Allm\xc3\xa4nna konst- och industriutst\xc3\xa4llningen 1897 fanns omkring 50\xc2\xa0000 gl\xc3\xb6dlampor, 1\xc2\xa0100 b\xc3\xa5glampor och 85 motorer som matades med str\xc3\xb6m fr\xc3\xa5n kommunala och privata anl\xc3\xa4ggningar, f\xc3\xb6rbrukningen m\xc3\xa4ttes av 643 elm\xc3\xa4tare. Sp\xc3\xa4nningen var tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger 110 volts liksp\xc3\xa4nning._NEWLINE_B\xc3\xa5gljus som vanlig belysningsk\xc3\xa4lla var dyr och omst\xc3\xa4ndlig \xe2\x80\x93 eftersom kolstavarna f\xc3\xb6rbrukades kr\xc3\xa4vdes kontinuerlig efterjustering. Dessutom alstrade b\xc3\xa5glampan mycket v\xc3\xa4rme och r\xc3\xb6k, vilket gjorde lampan oanv\xc3\xa4ndbar inomhus. \xc3\x85r 1898 ersattes d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r b\xc3\xa5gljus med gasgl\xc3\xb6dljus. Det f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med gl\xc3\xb6dlampor, men d\xc3\xa5tidens koltr\xc3\xa5dslampa var ol\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r utomhusbelysning. B\xc3\xa5glampan med en b\xc3\xa4ttre konstruktion \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rdes dock 1904 och fanns kvar l\xc3\xa4ngs st\xc3\xb6rre gator fram till 1920.\n_START_SECTION_\nNya lamptyper\n_START_PARAGRAPH_\nElektricitetens genombrott i gatubelysningen kom med volframlampan som hade en metalltr\xc3\xa5d i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r en koltr\xc3\xa5d. Den nya lamptypen anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1909 p\xc3\xa5 prov p\xc3\xa5 Regeringsgatan och r\xc3\xb6nte en snabb framg\xc3\xa5ng. Nu elektrifierades Stockholms gator i raskt takt och 1926 passerade den elektriska gatubelysningen den gasmatade. En kv\xc3\xa4llsbild fr\xc3\xa5n 1930 visar Sankt Eriksgatan i skenet av det nya elljuset._NEWLINE_I takt med \xc3\xb6kande trafik steg \xc3\xa4ven kraven p\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu effektivare gatubelysning. Kvicksilverlampan och natriumlampan pr\xc3\xb6vades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1938 l\xc3\xa4ngs n\xc3\xa5gra av Stockholms infartsv\xc3\xa4gar, men det kalla ljuset upplevdes som obehagligt och l\xc3\xa5gtrycksnatriumlampan med sitt orangegula sken f\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngde f\xc3\xa4rgupplevelsen i stadsbilden._NEWLINE_Sedan 1950-talet anv\xc3\xa4nds huvudsakligen de vita kvicksilverlamporna l\xc3\xa4ngs stadens infartsv\xc3\xa4gar och st\xc3\xb6rre trafikleder. Gl\xc3\xb6dljus \xc3\xa4r numera reducerat till ett minimum och anv\xc3\xa4nds bara i omr\xc3\xa5den med kulturhistoriskt v\xc3\xa4rdefull bebyggelse. Vissa platser i Stockholm utrustades med specialanpassad belysning. Sveriges f\xc3\xb6rsta h\xc3\xb6gmastanl\xc3\xa4ggning uppsattes vid Lugnets trafikplats p\xc3\xa5 V\xc3\xa4rmd\xc3\xb6v\xc3\xa4gen. Anl\xc3\xa4ggningen bestod av tio stycken 22\xe2\x80\x9325 meter h\xc3\xb6ga master med 400 watts h\xc3\xb6gtrycksnatriumlampor._NEWLINE_\xc3\x85r 2010 fanns i Stockholms stad ungef\xc3\xa4r 145\xc2\xa0000 ljuspunkter (lampor). H\xc3\xa4lften av armaturerna har energisl\xc3\xb6sande kvicksilverlampor. Under en fyra\xc3\xa5rsperiod satsade trafikkontoret totalt 63 miljoner kronor f\xc3\xb6r att byta till nya armaturer med mer energisn\xc3\xa5la keramiska metallhalogenlampor; 250 watt skulle ers\xc3\xa4ttas av 70 respektive 100 watt, beroende p\xc3\xa5 vilken milj\xc3\xb6 lampan befinner sig i. F\xc3\xb6r lokalgator skedde byte fr\xc3\xa5n 125 watts kvicksilverlampr till 50 eller 70 watts keramiska metallhalogendito. Detta innebar, n\xc3\xa4r bytet var utf\xc3\xb6rt, en \xc3\xa5rlig besparing i elf\xc3\xb6rbrukningen p\xc3\xa5 cirka fem miljoner kilowattimmar.\n_START_SECTION_\nNy belysningsstrategi\n_START_PARAGRAPH_\nMed undantag f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra broar och vissa offentliga platser var gatubelysningen i Stockholm fram till 1990-talet helt anpassad till biltrafikens behov. Ljusniv\xc3\xa5n var h\xc3\xb6g och p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ngande, armaturerna placerades h\xc3\xb6gt \xc3\xb6ver k\xc3\xb6rbanan och g\xc3\xa5ngtrafikanter kunde bl\xc3\xa4ndas. I mitten av 1980-talet v\xc3\xa4xte sig kritiken mot urladdningslampor (natrium och kvicksilver) allt starkare och 1986 tillsattes en belysningskommitt\xc3\xa9 till st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r beredningen av stadens belysningsfr\xc3\xa5gor._NEWLINE_\xc3\x85r 1987 antog kommunfullm\xc3\xa4ktige en ny belysningsplan och 1994 fattade d\xc3\xa5varande Gatu- och fastighetsn\xc3\xa4mnden beslut om \xe2\x80\x9d\xc3\x84ndring av Stockholms plan f\xc3\xb6r offentlig belysning\xe2\x80\x9d. Resultatet blev ett mildare, mera gl\xc3\xb6dlampsliknande ljus genom introduktion av h\xc3\xb6gtrycksnatriumlampor. Enligt Jan Garnert (etnolog och teknikhistoriker) var det den viktigaste f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen av stadens ljusmilj\xc3\xb6er sedan ljusreklamen slog igenom p\xc3\xa5 1930-talet._NEWLINE_P\xc3\xa5 1990-talet \xc3\xb6vergavs \xc3\xa4ven den gamla ideologin att stadens gator och torg skulle belysas med n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 standardarmaturer. I st\xc3\xa4llet planeras belysningen numera s\xc3\xa5 att varje enskild stadsdelsomr\xc3\xa5de, gata, park eller torg f\xc3\xa5r sin egen belysningskarakt\xc3\xa4r som harmonierar med platsens milj\xc3\xb6 och historia. S\xc3\xa5 blir belysningen till en del av stadens arkitektur. Exempel f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dan milj\xc3\xb6anpassad utomhusbelysning i kulturhistorisk v\xc3\xa4rdefulla omr\xc3\xa5den finns i de s\xc3\xa5 kallade "kulturreservatsomr\xc3\xa5dena" som Gamla Stan, Djurg\xc3\xa5rdsstaden och l\xc3\xa4ngs M\xc3\xa4ster Mikaels gata, Bergspr\xc3\xa4ngargr\xc3\xa4nd samt Stigbergsgatan och Yttersta Tv\xc3\xa4rgr\xc3\xa4nd. Redan p\xc3\xa5 1970-talet \xc3\xa5terfick Gamla Stan sin traditionella gatubelysning genom nytillverkning av en elarmatur som liknar gasverkets standardlykta fr\xc3\xa5n 1853.\n_START_SECTION_\nArmarturdesign\n_START_PARAGRAPH_\nGasverkets standardlykta fr\xc3\xa5n 1853 hade ett fyrkantigt lykthus med glasat pyramidtak f\xc3\xb6rsedd med skorsten och kr\xc3\xb6nt av en liten knopp. Gasverkets projekt\xc3\xb6r och f\xc3\xb6rsta chef, Jules Danr\xc3\xa9 hade ritat den. Modellen pr\xc3\xa4glade gatubelysningen i Stockholm under flera decennier. Gaslyktan togs upp p\xc3\xa5 nytt under 1970-talet, men nu elektrifierad. Den anv\xc3\xa4nds i exempelvis Gamla stan, p\xc3\xa5 Riddarholmen, i Djurg\xc3\xa5rdsstaden och i historiska bostadsomr\xc3\xa5den p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm. \xc3\x84ven den med en v\xc3\xa4xtslinga dekorerade v\xc3\xa4ggkonsolen av gjutj\xc3\xa4rn anv\xc3\xa4nds fortfarande. Mitt i dekorationen sitter Stockholms vapen med Sankt Erik._NEWLINE_Stockholmslyktan \xc3\xa4r en annan av gasverkets standardlyktor som kom f\xc3\xb6rst till anv\xc3\xa4ndning 1893 i bland annat Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden. Den kallas \xc3\xa4ven \xe2\x80\x9dgasverkslyktan\xe2\x80\x9d och var ursprungligen bestyckat med en argandlampa. I dag \xc3\xa4r den \xc3\xa4r spridd \xc3\xb6ver stora delar av stadens kulturhistoriskt v\xc3\xa4rdefulla byggnadsomr\xc3\xa5den. Stockholmslyktan har ett cylindriskt glas med rund hatt och skorsten som avslutas med en liten krona. Argandlampan \xc3\xa4r numera ersatt av en 35W metallhalogenlampa med keramisk br\xc3\xa4nnare._NEWLINE_Carlssons lykta kallas den enorma, \xc3\xb6ver sex meter h\xc3\xb6ga Gaskandelabern f\xc3\xb6r Stockholms stad av gjutj\xc3\xa4rn. Lyktan formgavs 1885 av bildhuggaren Daniel Carlsson och tillverkades p\xc3\xa5 Bolinders Mekaniska Verkstads AB vid Klara sj\xc3\xb6 p\xc3\xa5 Kungsholmen. Lyktan fanns uppst\xc3\xa4lld p\xc3\xa5 flera platser i staden, exempelvis i J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsparken. Det sista gasmatade exemplaret st\xc3\xa5r sedan 1990 p\xc3\xa5 Stureplan.\n_START_SECTION_\nGasverkets klassiker\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4rskild omtanke har alltid \xc3\xa4gnats \xc3\xa5t belysningen p\xc3\xa5 stadens broar och platser. Det var \xc3\xa4ven etablerade och k\xc3\xa4nda arkitekter som formgav dessa armaturer och designen f\xc3\xb6ljde tidens mode och stilriktning. Arkitekten Erik Josephson (1864\xe2\x80\x931929) har formgivit brof\xc3\xa4stena och kandelabrar f\xc3\xb6r Djurg\xc3\xa5rdsbron (invigd 1896). Utsmyckningen best\xc3\xa5r av skulpterade fornnordiska gudar, som b\xc3\xa4r upp belysningen._NEWLINE_\xc3\x85r 1909 fick Ferdinand Boberg och hans kollega Gustaf de Frumerie uppdraget att rita b\xc3\xa5gljusarmaturer f\xc3\xb6r Slussen respektive Norrbro och Norrmalmstorg. Norrmalmstorgs vackra guldf\xc3\xa4rgade armaturer p\xc3\xa5 h\xc3\xb6ga stolpar finns kvar \xc3\xa4n i dag, dock numera f\xc3\xb6r elljus. Norrbros belysning byttes 1928 till dagens, arkitekt var Kurt von Schmalensee. Hans sm\xc3\xa4ckra armaturer r\xc3\xa4knas i dag till ett av de f\xc3\xb6rsta och b\xc3\xa4st bevarade exemplen p\xc3\xa5 funktionalistisk gatubelysning i Sverige._NEWLINE_\xc3\x85r 1911 ritade Agi Lindegren Vasabrons belysning i jugendstil, d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsvann \xc3\xa4ven de tunga gaskandelabrarna och bron anpassades till sp\xc3\xa5rvagnstrafik. I samband med Kungliga Dramatiska teaterns hus tillkomst 1908 ritade dess arkitekt Fredrik Lilljekvist \xc3\xa4ven de f\xc3\xb6rgyllda st\xc3\xa5tliga armaturerna framf\xc3\xb6r teatern. De h\xc3\xa4ngande globerna p\xc3\xa5 marmorpelare inneh\xc3\xb6ll fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan b\xc3\xa5gljus. \xc3\x84ven Kungliga Operans tunga gjutj\xc3\xa4rnskandelabrar, skapade av skulpt\xc3\xb6ren Gustaf Cederwall, var ursprungligen byggda f\xc3\xb6r gasljus och \xc3\xa4r numera bestyckade med elljus.\n_START_SECTION_\nArkitektritade armaturer i urval\n_START_PARAGRAPH_\nI parker och l\xc3\xa4ngs g\xc3\xa5ngstr\xc3\xa5k b\xc3\xb6rjade Stockholms stad p\xc3\xa5 1920-talet att s\xc3\xa4tta upp en enkel glob med opalt glas, monterat p\xc3\xa5 en stolpe. En egenvillig variant av temat \xe2\x80\x9dglob p\xc3\xa5 stolpe\xe2\x80\x9d ritades av Erik Glemme p\xc3\xa5 1950-talet f\xc3\xb6r V\xc3\xa4llingby Centrum; han gestaltade \xc3\xa4ven utemilj\xc3\xb6erna d\xc3\xa4r. I samband med renoveringen av centret 2007\xe2\x80\x932010 nytillverkades en del av dessa lampor som pryder sin plats vid font\xc3\xa4nen p\xc3\xa5 torget. Fr\xc3\xa5n 1950-talet och fram\xc3\xa5t kom \xc3\xa4ven en trattformad armatur med pl\xc3\xa5ttopp i bruk som fick smeknamnet \xe2\x80\x9dkineshatten\xe2\x80\x9d. I g\xc3\xa5ngtunnlar monterades sedan mitten av 1960-talet ofta en v\xc3\xa4ggarmatur kallad \xe2\x80\x9djungfrubr\xc3\xb6st\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 grund av sin toppiga form.\n_START_SECTION_\nParkarmaturer\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Mariabergets bebyggelse p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm renoverades p\xc3\xa5 1970- och 1980-talen valdes en nytillverkad fasadarmatur p\xc3\xa5 konsol med namnet \xe2\x80\x9dAlter Markt\xe2\x80\x9d som p\xc3\xa5minner om den klassiska stallampan. Bland nyare belysningsvarianter kan n\xc3\xa4mnas en elegant, i r\xc3\xa4cket inf\xc3\xa4lld belysning p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra \xc3\x85rstabron, skapad av den brittiske arkitekten sir Norman Foster som \xc3\xa4ven ritade hela bron (invigd 2005)._NEWLINE_Belysningen l\xc3\xa4ngs Kungsgatan initierades av d\xc3\xa5varande stadsarkitekten Per Kallstenius. F\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 plats var en avsk\xc3\xa4rmad armatur med namnet Stockholmsarmaturen, en av vinnarna i en nordisk id\xc3\xa9t\xc3\xa4vling fr\xc3\xa5n 1989 (Nytt ljus \xc3\xb6ver Stockholm), som Stockholms stad utlyste. F\xc3\xb6rslaget, som i t\xc3\xa4vlingen gick under namnet Ljust Nu, ritades av arkitekt Olle Andersson vid White Design i G\xc3\xb6teborg. Belysningsf\xc3\xb6retaget Atelj\xc3\xa9 Lyktan i \xc3\x85hus svarade d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6r utvecklingen och tillverkningen av armaturen. Den blev snabbt popul\xc3\xa4r och \xc3\xa4r numera spridd \xc3\xb6ver hela Sverige. Sedan 2009 \xc3\xa4r dock Stockholmsarmaturen p\xc3\xa5 Kungsgatan utbytt mot en cylindrisk m\xc3\xa4ssingsarmatur, som tillverkas av tyska Hess Form + Licht. Armaturen baserar sig p\xc3\xa5 en \xc3\xa4ldre modell som uppdaterats och anpassats f\xc3\xb6r Kungsgatan av svenska Ljusarkitektur.\n_START_SECTION_\nFramtidens ljus\n_START_PARAGRAPH_\nEftersom de lampor som 2011 \xc3\xa4r baserade p\xc3\xa5 kvicksilver s\xc3\xa5som lysr\xc3\xb6rslampor skall vara tagna ur bruk f\xc3\xb6re 2015 p\xc3\xa5 grund av energi- och milj\xc3\xb6sk\xc3\xa4l startade trafikkontoret i oktober 2009 ett tv\xc3\xa5\xc3\xa5rigt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksprojekt med lysdiodsbaserad belysning av park- och cykelv\xc3\xa4gar i Akalla. Anl\xc3\xa4ggningen best\xc3\xa5r av 30\xc2\xa0ljuspunkter med olika armaturfabrikat som f\xc3\xb6rbrukar cirka h\xc3\xa4lften s\xc3\xa5 mycket som en  konventionell parklykta med 125\xc2\xa0watts kvicksilverlampor._NEWLINE_Av samma anledning planeras ett armaturbyte fr\xc3\xa5n 240\xc2\xa0watts kvicksilverlampor till 100\xc2\xa0watts keramiska metallhalogenlampor. I samband med det unders\xc3\xb6ks \xc3\xa4ven m\xc3\xb6jligheten att anv\xc3\xa4nda solceller som energik\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r laddning av batterierna i ett m\xc3\xb6jligt system f\xc3\xb6r solcellsteknik i Stockholms gatubelysning. Trafikkontoret har dock funnit att tekniken \xc3\xa4nnu inte \xc3\xa4r praktiskt till\xc3\xa4mpbar. Huvudanledning \xc3\xa4r den d\xc3\xa5liga batterikapaciteten, h\xc3\xb6ga kostnader, kr\xc3\xa4vande service och inte minst d\xc3\xa5lig tillg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 dagsljus vintertid n\xc3\xa4r belysningen beh\xc3\xb6vs som mest._NEWLINE_I London testas f\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande ett system som kallas Hybrolight. Det \xc3\xa4r en kombination av solcellspaneler och en vindgenerator som tillsammans levererar elenergin till en gatlykta.'