b'\n_START_ARTICLE_\nVictor Meyer\n_START_PARAGRAPH_\nVictor Meyer, f\xc3\xb6dd den 8 september 1848 i Berlin, d\xc3\xb6d (genom sj\xc3\xa4lvmord) den 8 augusti 1897 i Heidelberg, var en tysk kemist.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMeyer blev professor 1871 vid Polytechnikum i Stuttgart, 1872 i Z\xc3\xbcrich, 1885 vid universitetet i G\xc3\xb6ttingen och 1889 (efter Robert Wilhelm Bunsen) i Heidelberg. Meyer var en av sin tids mest framst\xc3\xa5ende kemister och gjorde flera viktiga uppt\xc3\xa4ckter inom den organiska kemin. Bland hans tidigare arbeten kan n\xc3\xa4mnas syntesen av alifatiska nitrof\xc3\xb6reningar (1872) och av oximerna (1882). Studiet av 2 isomera benzildioximer gav upphov till teorin om kv\xc3\xa4vets stereoisomeri. En annan unders\xc3\xb6kningsserie omfattade de alifatiska azo\xc3\xa4mnena (1875-92). Meyers metod att best\xc3\xa4mma \xc3\xa5ngors densitet respektive molekylmassa hos s\xc3\xa5dana \xc3\xa4mnen, som kan f\xc3\xb6rgasas, utm\xc3\xa4rks genom enkelhet och vidstr\xc3\xa4ckt anv\xc3\xa4ndbarhet. Denna metod blev utg\xc3\xa5ngspunkten f\xc3\xb6r hans omfattande pyrokemiska unders\xc3\xb6kningar. Han best\xc3\xa4mde gast\xc3\xa4theten och d\xc3\xa4rigenom molekylmassan f\xc3\xb6r fosforpentasulfid, indiumklorid, Koppar(I)klorid, arseniktrioxid, tenn(II)klorid, antimontrioxid, kadmiumbromid och unders\xc3\xb6kte den termiska dissociationen av halogenerna och av jodv\xc3\xa4tesyra vid h\xc3\xb6ga temperaturer. I samband med dessa arbeten st\xc3\xa5r hans unders\xc3\xb6kningar \xc3\xb6ver oorganiska salters sm\xc3\xa4ltpunkter. \xc3\x85r 1882 uppt\xc3\xa4ckte han tiofen och 1892 jodo-, jodoso- och jodoniumf\xc3\xb6reningarna._NEWLINE_Tillsammans med Paul Heinrich Jacobson utgav Meyer en l\xc3\xa4robok i organisk kemi (1891-96; andra upplagan utgiven av Jacobson 1906 ff.), som p\xc3\xa5 sin tid ans\xc3\xa5gs som det b\xc3\xa4sta och mest omfattande verket i \xc3\xa4mnet. Meyer var inte endast en framg\xc3\xa5ngsrik vetenskapsman, utan \xc3\xa4ven en h\xc3\xb6gt bildad och konstn\xc3\xa4rligt beg\xc3\xa5vad m\xc3\xa4nniska med m\xc3\xa5ngsidiga intressen. Royal Society tilldelade honom Davymedaljen 1891. Han var ledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala fr\xc3\xa5n 1894.'