b'\n_START_ARTICLE_\nDries van Agt\n_START_PARAGRAPH_\nAndreas Antonius Maria "Dries" van Agt \xc3\xa4r en nederl\xc3\xa4ndsk statsman och politiker i det kristdemokratiska CDA. van Agt \xc3\xa4r f\xc3\xb6dd den 2 februari 1931 i Geldrop. Han \xc3\xa4r professor i straffr\xc3\xa4tt och har varit b\xc3\xa5de premi\xc3\xa4rminister och justitieminister i Nederl\xc3\xa4nderna och landets ambassad\xc3\xb6r i USA, Japan och EU.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nEfter examen vid Agustinianum, ett gymnasium i Eindhoven, flyttade van Agt till det katolska universitet i Nijmegen d\xc3\xa4r han doktorerade i juridik 1955. D\xc3\xa4refter var van Agt verksam som advokat i Eindhoven till 1957, d\xc3\xa5 han fick anst\xc3\xa4llning vid den juridiska enheten vid Jordbruks- och fiskeriministeriet. 1958 ingick van Agt \xc3\xa4ktenskap med Eugenie Krekelberg._NEWLINE_1962-68 arbetade van Agt f\xc3\xb6r justitiedepartementet och 1968-71 var han professor i straffr\xc3\xa4tt vid det katolska universitet i Nijmegen. D\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjade han engagera sig politiskt, som medlem av det Katolska Folkpartiet._NEWLINE_Van Agt \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4nda ett kraftfullt spr\xc3\xa5k med komplicerad frasering och f\xc3\xb6r sin k\xc3\xa4rlek till cykelsporten.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\n1971-77 var han justitieminister i olika regeringar._NEWLINE_Van Agt v\xc3\xa5llade stort rabalder n\xc3\xa4r han 1972 f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ben\xc3\xa5da de tre sista kvarvarande nazistiska krigsf\xc3\xb6rbrytarna i nederl\xc3\xa4ndskt f\xc3\xa4ngelse._NEWLINE_I valet 1977 ledde van Agt en nybildad kristdemokratisk valallians, Kristdemokratisk appell (CDA), mellan tre kristna partier, ett katolskt och tv\xc3\xa5 protestantiska. Valet blev en stor framg\xc3\xa5ng. Med 15-procentig \xc3\xb6kning av r\xc3\xb6sterna \xc3\xa5terkom kristdemokrater till regeringsmakten. Van Agt bildade en ny borgerlig regering tillsammans med h\xc3\xb6gerliberla (VVD). Sedan dess har CDA varit med i alla regeringar som bildats med undantag av en period mellan 1994 och 2002. N\xc3\xa4r CDA organiserades som parti 1980 blev han dess f\xc3\xb6rste partiledare._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n december 1977 till november 1982 var Dries van Agt landets premi\xc3\xa4rminister._NEWLINE_N\xc3\xa4r han avgick fr\xc3\xa5n denna post avsade han sig \xc3\xa4ven partiledarskapet men kvarstod som ledamot av underhuset tills han 1983 utn\xc3\xa4mndes till landsh\xc3\xb6vding i sin f\xc3\xb6delseprovins Nordbrabant.\n_START_SECTION_\nNatos dubbelbeslut\n_START_PARAGRAPH_\n1979 kom van Agt regering i minoritet n\xc3\xa4r det beslutades om utplacering av Nato-missiler i Nederl\xc3\xa4nderna, som ett svar p\xc3\xa5 placering av sovjetiska  SS-20-missiler i \xc3\x96steuropa. Tio parlamentariker p\xc3\xa5 partiets v\xc3\xa4nsterflygel, st\xc3\xb6dda av Arbetarpartiet (PvdA), hotade att f\xc3\xa4lla f\xc3\xb6rslaget. VVD gick starkt in f\xc3\xb6r utplacering och hotade att l\xc3\xa4mna koalitionen med CDA. F\xc3\xb6rsvarsministern fr\xc3\xa5n CDA, Job de Ruiter hotade att avg\xc3\xa5, om man inte r\xc3\xb6stade ja till missilerna. Regeringens problem med att f\xc3\xa5 igenom beslutet gjorde att van Agt inf\xc3\xb6r parlamentetsvalet 1982 meddelade sin avg\xc3\xa5ng. Van Agt motiverade sitt beslut med att partiets oenighet innebar ett farligt avsteg fr\xc3\xa5n kristdemokratins traditionella Nato-v\xc3\xa4nliga h\xc3\xa5llning. Enligt van Agt var det sj\xc3\xa4lvklart att landet skulle ta sitt ansvar f\xc3\xb6r V\xc3\xa4steuropas f\xc3\xb6rsvar. F\xc3\xb6rst 1984 lyckades regeringen, under Ruud Lubbers (CDA), att komma fram till en kompromiss. Beslutet innebar att Nederl\xc3\xa4nderna sk\xc3\xb6t upp utplacering till den 1 november n\xc3\xa4sta \xc3\xa5r, f\xc3\xb6r att ge Sovjet en tydlig "signal" och f\xc3\xa5 tid att ompr\xc3\xb6va sitt beslut.\n_START_SECTION_\nAbortfr\xc3\xa5gan\n_START_PARAGRAPH_\nUnder van Agt inf\xc3\xb6rdes 1981 in ny lag som liknade den d\xc3\xa5varande abortlagen i V\xc3\xa4sttyskland. Beslutet var en kompromiss mellan CDA och VVD. Lagen till\xc3\xa4t inte fri abort, men vad som ben\xc3\xa4mndes "betingad abort". Tidigare hade abort endast varit till\xc3\xa5tet f\xc3\xb6r minder\xc3\xa5riga, vid sexuellt v\xc3\xa5ld och f\xc3\xb6r personer med mentala funktionshinder. Beslutet innebar att abort \xc3\xa4ven blev till\xc3\xa5tet under vissa andra f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar. Abort blev till\xc3\xa5tet om det f\xc3\xb6rel\xc3\xa5g en medicinsk eller psykologiskt n\xc3\xb6dsituation. Kvinnan skulle innan beslutet f\xc3\xa5 ansvarig r\xc3\xa5dgivning om andra l\xc3\xb6sningar p\xc3\xa5 hennes problem. Endast sociala sk\xc3\xa4l accepterades inte. 5 dagar bet\xc3\xa4nketid inf\xc3\xb6rdes. L\xc3\xa4kare och annan sjukv\xc3\xa5rdspersonal kan inte tvingas att delta mot sin vilja. CDA motiverade beslutet med f\xc3\xb6rekomst av farliga olagliga aborter och abortturism av tusentals nederl\xc3\xa4ndska kvinnor. Ett annat sk\xc3\xa4l som framf\xc3\xb6rdes var att \xc3\xa4ven l\xc3\xa4karna m\xc3\xa5ste ta sin del av ansvaret. CDA argumenterade att beslutet inte innebar att partiet \xc3\xb6vergav sin moraliska \xc3\xb6vertygelse men att VVD tillsammans med Arbetarpartiet och konservativa partiet (PvV) hotade g\xc3\xa5 ihop och st\xc3\xb6dja ett liberalt f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n det socialliberla partiet D66. Kritiken mot partiet f\xc3\xb6r att praxis blev mer fri \xc3\xa4n lagstiftarna hade \xc3\xb6nskat bem\xc3\xb6ttes med h\xc3\xa4nvisning till att stat och lagtsiftningsmakt inte \xc3\xa4r de enda instanserna med ansvar i samh\xc3\xa4llet. Inskr\xc3\xa4nkningar av r\xc3\xa4tt till abort motiverades av CDA att det finns gr\xc3\xa4nser f\xc3\xb6r vad man kan och b\xc3\xb6r g\xc3\xb6ra med politiska medel genom att h\xc3\xa4nvisa till det teokratiska tv\xc3\xa5ngssystem som Jean Calvin uppr\xc3\xa4ttade i Holland p\xc3\xa5 1500-talet.\n_START_SECTION_\nInternationellt engagemang\n_START_PARAGRAPH_\nDries van Agt tj\xc3\xa4nstgjorde som ambassad\xc3\xb6r mellan 1987 och 1995, i EU, i Japan och i USA. 1995-96 var han g\xc3\xa4stprofessor i internationella relationer vid universitet i Kyoto._NEWLINE_F\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande \xc3\xa4r han chefsr\xc3\xa5dgivare f\xc3\xb6r Internationellt forum f\xc3\xb6r fred och r\xc3\xa4ttvisa, en stiftelse st\xc3\xa4lld under nederl\xc3\xa4ndsk lag, inregisterad av Amsterdams handelskammare. Under 2007- 2008 har van Agt, tillsammans med internationella finansmanen Ben Smoes, varit engagerad med fr\xc3\xa5gor om fred och r\xc3\xa4ttvisa i Israel/Palestina konflikten.\n_START_SECTION_\nMellan\xc3\xb6stern och Irakkriget\n_START_PARAGRAPH_\nVan Agt \xc3\xa4r v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nd under senare \xc3\xa5r f\xc3\xb6r sina sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga uppfattningar ang\xc3\xa5ende Irak och konflikten i Mellan\xc3\xb6stern. Van Agt har g\xc3\xa5tt emot landets deltagande i Irakkriget. Den 30 mars 2007 startade han ett kommenterande nyhetsprogram i nederl\xc3\xa4ndsk radio, Argos, d\xc3\xa4r han liknade den nya nederl\xc3\xa4ndska regeringen med "en mussla", f\xc3\xb6r beslutet att blockera en parlamentarisk unders\xc3\xb6kning om omst\xc3\xa4ndigheterna kring beslutet att delta i Irak. Han uppmanade premi\xc3\xa4rministern och sin partikollega Jan Peter Balkenende att inte f\xc3\xb6rhindra en \xc3\xb6ppen och fri debatt. Vid ett flertal tillf\xc3\xa4llen har van Agt kritiserat den israeliska regeringens h\xc3\xa5llning mot palestinierna och deras bristande vilja f\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa konflikten.'