b'\n_START_ARTICLE_\nSommarg\xc3\xb6kbi\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nSommarg\xc3\xb6kbiet har en huvudsakligen svart kropp med markeringar i gult och r\xc3\xb6tt. K\xc3\xa4karna, \xc3\xb6verl\xc3\xa4ppen, omr\xc3\xa5det under \xc3\xb6gonen och munsk\xc3\xb6ldens fr\xc3\xa4mre kant \xc3\xa4r r\xc3\xb6da hos honan, med en r\xc3\xb6dbrun \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng till den svarta grundf\xc3\xa4rgen. Hanen har mundelarna, ansiktets nederdel, antennskaften och munsk\xc3\xb6ldens fr\xc3\xa4mre kant gula. P\xc3\xa5 mellankroppens bakre del finns ofta tv\xc3\xa5 brunr\xc3\xb6da fl\xc3\xa4ckar som ibland kan sm\xc3\xa4lta samman till ett st\xc3\xb6rre, brunr\xc3\xb6tt f\xc3\xa4lt. Tergit 2 till 3 har gulvita fl\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 sidorna, vilket \xc3\xa4ven kan f\xc3\xb6rekomma p\xc3\xa5 tergit 4 och hos hanen ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 tergit 5; hos hanen kan fl\xc3\xa4ckarna dessutom sm\xc3\xa4lta samman till tv\xc3\xa4rband. Det f\xc3\xb6rekommer emellertid ocks\xc3\xa5 att tergiterna \xc3\xa4r helt svarta. Den n\xc3\xa4st sista tergiten (5 hos honan, 6 hos hanen) \xc3\xa4r alltid gulvit. Arten \xc3\xa4r mycket liten, med en kroppsl\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 6 till 8 mm.\n_START_SECTION_\nTaxonomi\n_START_PARAGRAPH_\nArten \xc3\xa4r mycket lik h\xc3\xb6stg\xc3\xb6kbiet (Nomada roberjeotiana), och m\xc3\xa5nga auktoriteter behandlar sommarg\xc3\xb6kbiet som en synonym till detta.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nSommarg\xc3\xb6kbiet bygger inga egna bon, utan larven lever som boparasit hos blodrotssandbi, d\xc3\xa4r den d\xc3\xb6dar \xc3\xa4gget eller larven och lever p\xc3\xa5 det insamlade matf\xc3\xb6rr\xc3\xa5det. Arten h\xc3\xa5ller till i habitat som hedar, sl\xc3\xa5ttermarker, gles skog inklusive kalhyggen och skogsv\xc3\xa4gar. Flygtiden varar fr\xc3\xa5n juni till juli, ibland in i augusti. Bes\xc3\xb6kta blommor \xc3\xa4r bland annat blodrot, kr\xc3\xa5kkl\xc3\xb6ver och fibblor.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nUtbredningsomr\xc3\xa5det omfattar Nord- och Mellaneuropa (i s\xc3\xb6dra delen av omr\xc3\xa5det framf\xc3\xb6r allt i bergsterr\xc3\xa4ng). I Sverige finns den fr\xc3\xa4mst i skogsbygder fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5ne till Norrbotten (dock med undantag f\xc3\xb6r \xc3\x96land, d\xc3\xa4r den aldrig har funnits, och Gotland, d\xc3\xa4r den inte har p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats sedan 1950-talet). I Finland finns den i s\xc3\xb6dra h\xc3\xa4lften av landet. Det finns \xc3\xa4ven i Norge, d\xc3\xa4r den finns i s\xc3\xb6der upp till Tr\xc3\xb8ndelag. I Danmark har den d\xc3\xa4remot inte setts sedan 1970-talet.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nArten \xc3\xa4r allm\xc3\xa4n i Sverige, d\xc3\xa4r den \xc3\xa4r klassificerad som livskraftig ("LC"). I Finland \xc3\xa4r den emellertid r\xc3\xb6dlistad som n\xc3\xa4ra hotad ("NT").'