b'\n_START_ARTICLE_\nOrdoliberalism\n_START_PARAGRAPH_\nOrdoliberalism \xc3\xa4r en liberal str\xc3\xb6mning med ursprung i Tyskland som har f\xc3\xa5tt stor betydelse f\xc3\xb6r utformningen av Europeiska unionen (EU) och dess institutioner._NEWLINE_En utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r ordoliberalismen \xc3\xa4r att konkurrensen tenderar att s\xc3\xa4ttas ur spel p\xc3\xa5 oreglerade marknader genom uppkomsten av karteller, oligopol och monopol (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r med Adam Smiths konstaterande att n\xc3\xa4rhelst tv\xc3\xa5 k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n tr\xc3\xa4ffas p\xc3\xa5 tu man hand s\xc3\xa5 konspirerar de mot konkurrensen). D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xa5ste det finnas en stark och interventionistisk statsmakt som med aktiva ingrepp p\xc3\xa5 marknaderna ser till att sunda konkurrensf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lls. Staten ska ocks\xc3\xa5 uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla ett stabilt juridiskt ramverk f\xc3\xb6r marknadsakt\xc3\xb6rerna._NEWLINE_Vidare f\xc3\xb6rordar ordoliberalismen en tydligt definierad arbetsf\xc3\xb6rdelning i styrningen av samh\xc3\xa4llsekonomin, d\xc3\xa4r olika institutioner ges olika uppgifter och m\xc3\xa5l. Penning- och valutapolitiken b\xc3\xb6r sk\xc3\xb6tas av en oberoende centralbank med uppgiften att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla penningpolitisk stabilitet och l\xc3\xa5g inflation. Regeringen ska ansvara f\xc3\xb6r finanspolitiken (skatter och offentliga utgifter) med uppgiften att bevara sunda statsfinanser. Uppgiften att s\xc3\xa4kra makroekonomisk stabilitet och en h\xc3\xb6g syssels\xc3\xa4ttning b\xc3\xb6r vila p\xc3\xa5 arbetsmarknadens parter som av staten ska st\xc3\xb6djas att tr\xc3\xa4ffa ansvarsfulla kollektivavtal p\xc3\xa5 nationell niv\xc3\xa5._NEWLINE_Den starka staten ska s\xc3\xa5lunda svara f\xc3\xb6r en samh\xc3\xa4llsekonomisk ordning, men inom detta ramverk b\xc3\xb6r marknadshush\xc3\xa5llningen vara fri fr\xc3\xa5n demokratisk styrning i \xc3\xb6vrigt. I motsats till till exempel nyliberaler ser emellertid ordoliberaler en h\xc3\xb6g organisationsgrad och kollektivavtalst\xc3\xa4ckning p\xc3\xa5 arbetsmarknaden som n\xc3\xa5got gott som bidrar till samh\xc3\xa4llsekonomisk stabilitet. P\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt ses ocks\xc3\xa5 omfattande socialf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar som ordnas genom \xc3\xb6verenskommelser mellan staten och arbetsmarknadens parter som en stabiliserande faktor f\xc3\xb6r marknadshush\xc3\xa5llningen._NEWLINE_Ordoliberalism har ibland kallats \xe2\x80\x9dliberal konservatism\xe2\x80\x9d och st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r en mer organisk samh\xc3\xa4llssyn \xc3\xa4n andra liberala str\xc3\xb6mningar. Dess anh\xc3\xa4ngare \xc3\xa4r kritiska mot laissez faire-kapitalism, neoklassisk nationalekonomi och den s.k. \xc3\x96sterrikiska skolan med bl.a. Eugen von B\xc3\xb6hm-Bawerk och Friedrich Hayek. Ordoliberalens ledord \xc3\xa4r framf\xc3\xb6r allt stabilitet.\n_START_SECTION_\nUpphovsm\xc3\xa4n och r\xc3\xb6tter\n_START_PARAGRAPH_\nOrdoliberalismen utvecklades i perioden 1930 till 1950 av tyska nationalekonomer. Viktiga namn var Wilhelm R\xc3\xb6pke och den s.k. Freiburgskolan (Frans B\xc3\xb6hm, Walter Eucken, Paul Hensel m.fl.). Ben\xc3\xa4mningen h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n den akademiska tidskriften Ordo: Jahrbuch f\xc3\xbcr die Ordnung von Wirtschaft und Gesellschaft._NEWLINE_Str\xc3\xb6mningen \xc3\xa4r fast f\xc3\xb6rankrad i tysk tradition och kan ses som en vidareutveckling av den s.k. tyska historiska nationalekonomiska skolan (Wilhelm Roscher, Gustav von Schmoller, Werner Sombart m.fl.) som menade att marknadshush\xc3\xa5llningens f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar m\xc3\xa5ste f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s utifr\xc3\xa5n varje nations erfarenheter, sociala traditioner och kulturella s\xc3\xa4rdrag, inte utifr\xc3\xa5n en p\xc3\xa5 logisk spekulation grundad universell och abstrakt marknadsmodell._NEWLINE_Tanken att marknadsekonomin i Tyskland beh\xc3\xb6ver st\xc3\xb6d av en stark stat g\xc3\xa5r tillbaka p\xc3\xa5 Friedrich List (1789-1846), vars id\xc3\xa9 om en tysk tullunion f\xc3\xb6rverkligats i st\xc3\xb6rre skala med EU:s inre marknad._NEWLINE_Erfarenheten av mellankrigstidens politiska katastrof i Tyskland, d\xc3\xa5 \xc3\xa5ren med hyperinflation banade v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r nazisternas makt\xc3\xb6vertagande, ledde ordoliberalerna till uppfattningen att folkstyrets r\xc3\xa4ckvidd m\xc3\xa5ste begr\xc3\xa4nsas och oberoendet garanteras f\xc3\xb6r starka institutioner som uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5ller ett stabilt ramverk f\xc3\xb6r marknadsekonomin. Ytterst handlade det om en \xc3\xb6vertygelse att endast ekonomiskt v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd kunde h\xc3\xa5lla politiska katastrofer och krig p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nDen sociala marknadsekonomin\n_START_PARAGRAPH_\nUnder naziperioden tvingades ordoliberalismens upphovsm\xc3\xa4n i exil men n\xc3\xa4r den v\xc3\xa4sttyska samh\xc3\xa4llsekonomin restaurerades och reorganiserades under efterkrigstiden valdes en modell av social marknadsekonomi (Soziale Marktwirtschaft) efter ordoliberala riktlinjer._NEWLINE_F\xc3\xb6rst implementerad av kristdemokraten Ludwig Erhard under hans tid som finansminister under Konrad Adenauers kanslerskap uppn\xc3\xa5ddes en politisk konsensus med socialdemokraterna om den sociala marknadsekonomins organisation med l\xc3\xa5ginflationsregim och oberoende centralbank, statsinterventionism mot konkurrensbegr\xc3\xa4nsningar, str\xc3\xa4ng budgetdisciplin och starka positioner f\xc3\xb6r arbetsmarknadens parter (de sociala parterna)._NEWLINE_I trepartssamarbetet mellan staten, fackf\xc3\xb6reningarna och arbetsgivarnas organisationer uppvisar den ordoliberala sociala marknadsekonomin korporativa drag.\n_START_SECTION_\nOrdoliberalismen och EU\n_START_PARAGRAPH_\nRedan i Romf\xc3\xb6rdragen 1957 skrevs den sociala marknadsekonomin in i det d\xc3\xa5varande Europeiska ekonomiska gemenskapens prim\xc3\xa4rr\xc3\xa4tt._NEWLINE_Rollf\xc3\xb6rdelningen och uppgifterna f\xc3\xb6r det europeiska samarbetets institutioner har d\xc3\xa4refter utvecklats strikt efter ordoliberalismens principer, med kommissionen och domstolen som den fria konkurrensens v\xc3\xa4ktare p\xc3\xa5 den inre marknaden, och den oberoende Europeiska centralbanken som en f\xc3\xb6rdragsbunden garant f\xc3\xb6r en l\xc3\xa5ginflationsregim. Makten \xc3\xb6ver marknaden och myntet \xc3\xa4r, med Sverker Gustavssons ord, mer centraliserad \xc3\xa4n m\xc3\xb6jligheten att utkr\xc3\xa4va politiskt ansvar f\xc3\xb6r hur denna makt ut\xc3\xb6vas. D\xc3\xa4rtill har medlemsl\xc3\xa4nderna genom stabilitets- och tillv\xc3\xa4xtpakten (med varierande framg\xc3\xa5ng) f\xc3\xb6rbundits en strikt budgetdisciplin. Slutligen har arbetsmarknadens parter knutits till systemet med m\xc3\xb6jligheten att tr\xc3\xa4ffa avtal p\xc3\xa5 EU-niv\xc3\xa5 som vinner r\xc3\xa4ttskraft genom att kommissionen oms\xc3\xa4tter dem i bindande direktiv som medlemsstaterna har att implementera p\xc3\xa5 nationsniv\xc3\xa5. S\xc3\xa5dana avtal kan g\xc3\xa4lla allm\xc3\xa4nna villkor p\xc3\xa5 arbetsmarknaden, till exempel r\xc3\xa4tt till f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldraledighet och f\xc3\xb6rbud mot diskriminering av viss- och deltidsanst\xc3\xa4llda, d\xc3\xa4remot inte l\xc3\xb6ner och anst\xc3\xa4llningsvillkor.\n_START_SECTION_\nOrdoliberalismens radikalisering\n_START_PARAGRAPH_\nInte minst genom det s.k. tyska undret under efterkrigstiden (Wirtschaftswunder) fick ordoliberalismen och den sociala marknadsekonomin en mycket stark st\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4steuropeiska kontinenten. Under senare tid har dock b\xc3\xa5de den ekonomiska stagnationen i det \xc3\xa5terf\xc3\xb6renade Tyskland och den tvivelaktiga framg\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6r EU:s valutaunion medf\xc3\xb6rt att den sociala marknadsekonomin allt mer har ifr\xc3\xa5gasatts fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5de h\xc3\xb6ger och v\xc3\xa4nster. Som svar p\xc3\xa5 det har nutida ordoliberaler som David Gerber och Christian Joerges utvecklat en ny och radikalare argumentation. De menar att kampen mot 1900-talets diktaturer kr\xc3\xa4vde ett f\xc3\xb6r marknadshush\xc3\xa5llningen destabiliserande offer i form av v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsinr\xc3\xa4ttningar och h\xc3\xb6ga skatter. Idag b\xc3\xb6r ekonomin i h\xc3\xb6gre grad \xc3\xa4n p\xc3\xa5 1950-talet frikopplas fr\xc3\xa5n beroendet av allm\xc3\xa4n opinion och valr\xc3\xb6relser. Tesen om den starka v\xc3\xa4ktarstaten drivs s\xc3\xa5ledes bortom den sociala marknadsekonomins blandekonomi.'