b'\n_START_ARTICLE_\nRagnar Kumlin\n_START_PARAGRAPH_\nRagnar Kumlin, f\xc3\xb6dd 4 april 1897 i K\xc3\xa4rnbo socken i S\xc3\xb6dermanland, d\xc3\xb6d 22 januari 1979 i Lausanne, Schweiz, var en svensk diplomat. Han var son till lantbrukaren och politikern Erik Wilhelm Kumlin och far till ambassad\xc3\xb6ren Krister Kumlin och farfar till Mikaela Kumlin Granit.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nKumlin studerade spr\xc3\xa5k och avlade en fil.lic.-examen i engelska vid Uppsala universitet. Han kompletterade denna med en jur.kand.-examen 1923 och studerade d\xc3\xa5 bland annat f\xc3\xb6r \xc3\x96sten Und\xc3\xa9n som senare blev utrikesminister och Kumlins h\xc3\xb6gsta chef. Samma \xc3\xa5r antogs Kumlin som attach\xc3\xa9 vid utrikesdepartementet och tj\xc3\xa4nstgjorde under de kommande \xc3\xa5ren vid en rad svenska beskickningar: Oslo, K\xc3\xb6penhamn, Berlin, London, Bern, Wien, Budapest, Paris, Shanghai, San Francisco, Tallinn och Prag. Han uts\xc3\xa5gs till charg\xc3\xa9 d\'affaires 1932, f\xc3\xb6rste sekreterare 1935 och byr\xc3\xa5chef 1938. \xc3\x85ren 1939-40 var han p\xc3\xa5 UD:s handelsavdelning under utrikesr\xc3\xa5det Gunnar H\xc3\xa4ggl\xc3\xb6f._NEWLINE_\xc3\x85r 1940 beg\xc3\xa4rde han f\xc3\xb6rflyttning till UD:s politiska avdelning och blev d\xc3\xa4r bitr\xc3\xa4dande chef under utrikesr\xc3\xa5det Staffan S\xc3\xb6derblom. S\xc3\xb6derblom och Kumlin utvecklade en n\xc3\xa4ra arbetsrelation, vilket framg\xc3\xa5r i en passus i Sven Grafstr\xc3\xb6ms dagbokanteckningar; "den i S\xc3\xb6derbloms rum alltid n\xc3\xa4rvarande Kumlin". Hans huvuduppgift var att \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t de tysk-svenska relationerna under andra v\xc3\xa4rldskriget samt att analysera Tysklands milit\xc3\xa4ra avsikter och styrka. Inf\xc3\xb6r operation Barbarossa framh\xc3\xb6ll Kumlin att det var s\xc3\xa5v\xc3\xa4l ett svenskt som finskt intresse att den sovjetiska krigsmakten besegrades och detta i synnerhet "om man anser att det var ett svenskt intresse att Tyskland milit\xc3\xa4rt krossas eller avsev\xc3\xa4rt f\xc3\xb6rsvagas i stormaktskonflikten". I en omtalad promemoria daterad den 12 mars 1942, flera m\xc3\xa5nader innan slaget vid Stalingrad inletts, gjorde Kumlin bed\xc3\xb6mningen att Tyskland aldrig skulle kunna besegra Sovjetunionen, tv\xc3\xa4rtom menade han att Tyskland skulle besegras och, till skillnad fr\xc3\xa5n krigsslutet efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, hamna under utl\xc3\xa4ndsk ockupation. I en annan promemoria daterad den 15 oktober 1943 f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5dde han det kalla kriget och att Sovjet skulle bli den dominerande makten vid \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Efter kriget kritiserades i synnerhet utrikesminister Christian G\xc3\xbcnther och utrikesr\xc3\xa5det Staffan S\xc3\xb6derblom, men \xc3\xa4ven Kumlin, f\xc3\xb6r den f\xc3\xb6rda utrikespolitiken gentemot Hitlers Tyskland. Den nyutn\xc3\xa4mnda utrikesministern \xc3\x96sten Und\xc3\xa9n hade under kriget st\xc3\xa5tt utanf\xc3\xb6r samlingsregeringen och fr\xc3\xa5n sin post som ordf\xc3\xb6rande i riksdagens utrikesutskott vid flera tillf\xc3\xa4llen kritiserat eftergiftspolitiken. Dessutom hade Kumlin en sedan tidigare kylig relation till den nyutn\xc3\xa4mnda kabinettssekreteraren Karl Ivan Westman. Det faktum att han inte fick de tj\xc3\xa4nster han s\xc3\xb6kte f\xc3\xb6ranledde honom att fr\xc3\xa5ga utrikesministern om han hade dennes f\xc3\xb6rtroende. Und\xc3\xa9n svarade, enligt egna dagboksanteckningar, att Kumlin hade hans f\xc3\xb6rtroende, men att han "liksom andra p\xc3\xa5 den politiska avdelningen under kriget...varit alltf\xc3\xb6r efterl\xc3\xa5tna mot tyskarna"._NEWLINE_Kumlin uts\xc3\xa5gs 1944 till envoy\xc3\xa9 i Rio de Janeiro, Brasiliens d\xc3\xa5varande huvudstad. \xc3\x85ren 1948-50 var han stationerad p\xc3\xa5 UD i Stockholm. D\xc3\xa4refter uts\xc3\xa5gs han till Sveriges representant vid den Allierade H\xc3\xb6ga Kommissionen i F\xc3\xb6rbundsrepubliken Tyskland. I samband med att V\xc3\xa4sttyskland fick viss utrikespolitisk sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet 1951 (full sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet uppn\xc3\xa5ddes 1955) utn\xc3\xa4mndes Kumlin till envoy\xc3\xa9. Hans diplomatiska karri\xc3\xa4r kr\xc3\xb6ntes med utn\xc3\xa4mnadet till ambassad\xc3\xb6r i Paris, vilket han var fr\xc3\xa5n 1956 till sin pensionering 1965. Han var bosatt i Paris fram till sin d\xc3\xb6d 1979.'