b"\n_START_ARTICLE_\nSala silvergruva\n_START_PARAGRAPH_\nSala silvergruva \xc3\xa4r en silverfyndighet sydv\xc3\xa4st i Sala, V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4n i kontinuerlig drift fr\xc3\xa5n 1400-talet till 1908. Den sista gruvan, Bron\xc3\xa4sgruvan, st\xc3\xa4ngdes 1962. Silvergruvan utgjorde ett eget bergslag, Sala silverbergslag (sedermera Sala Bergslag), och ett eget bergm\xc3\xa4stard\xc3\xb6me, F\xc3\xb6rsta bergm\xc3\xa4stard\xc3\xb6met. Innan dess avgjordes brottm\xc3\xa5l i Gruvr\xc3\xa4tten._NEWLINE_Gruvan hade tre storhetstider: tidigt 1500-talet, mitten av 1600-talet och sent 1800-tal. Under de b\xc3\xa4sta \xc3\xa5ren p\xc3\xa5 1500-talet producerades 3\xe2\x80\x935 ton silver per \xc3\xa5r och totalt utvanns mer \xc3\xa4n 450 ton silver och omkring 40 000 ton bly. Gruvans djup blev mer \xc3\xa4n 300 meter, med en sammanlagd l\xc3\xa4ngd av orter och rum p\xc3\xa5 \xc3\xb6ver 20 km. Sala silvergruva \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed den i s\xc3\xa4rklass viktigaste silverfyndigheten i Sverige. Silvret var viktigt som myntmetall och gruvan var enligt Karl IX Riksens f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta Clenodium._NEWLINE_Sala stad anlades f\xc3\xb6r gruvans skull av Gustav II Adolf 1624 och man anlade \xc3\xa4ven tv\xc3\xa5 stora vattensystem med sj\xc3\xb6ar och dammar som f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g gruvan och hyttan med energi. Under vissa perioder p\xc3\xa5 1500- och 1600-talet anv\xc3\xa4ndes krigs- och straff\xc3\xa5ngar vilket kallades bergsfriden. Hantverkande tyska bergsm\xc3\xa4n inkallades ofta till h\xc3\xb6gre tj\xc3\xa4nster vid gruvan.\n_START_SECTION_\nBerggrunden\n_START_PARAGRAPH_\nBerggrunden i Sala Silvergruva best\xc3\xa5r huvudsakligen av bergarten dolomitmarmor. Dolomitmarmorn \xc3\xa4r vanligen gr\xc3\xa5 till gr\xc3\xb6naktig, men \xc3\xa4r lokalt vit. I Sala Silvergruva beror den gr\xc3\xb6na f\xc3\xa4rgen p\xc3\xa5 att marmorn inneh\xc3\xa5ller andra mineral s\xc3\xa5som serpentin, diopsid, tremolit och klorit vilka f\xc3\xa4rgar marmorn gr\xc3\xb6n. Dolomitmarmorn har regional utbredning och gr\xc3\xa4nsar i \xc3\xb6ster mot den s.k. 'Salagraniten' och i v\xc3\xa4ster mot metavulkanit (tidigare ben\xc3\xa4mnd 'h\xc3\xa4lleflinta' och 'leptit')_NEWLINE_Bergarterna \xc3\xa4r bildade f\xc3\xb6r ca 1,89\xc2\xa0miljarder \xc3\xa5r sedan under den geologiska era som ben\xc3\xa4mns paleoproterozoikum. De har dock efter bildningen genomg\xc3\xa5tt s\xc3\xa5v\xc3\xa4l deformation som metamorfos. Metamorfosen har yttrat sig i diverse mineralomvandlingar medan deformationen har yttrat sig i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l veckning av ursprungligen flackt liggande lager, som skjuvning, d.v.s. f\xc3\xb6rskjutningar l\xc3\xa4ngs med distinkta skjuvzoner. Den mest framtr\xc3\xa4dande skjuvzonen i gruvan \xc3\xa4r den s.k. 'Storgruvesk\xc3\xb6len' vilken stryker N-NV parallellt med de malmkroppar som har brutits i gruvan. Storgruvesk\xc3\xb6len p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas i regel i malmernas direkta n\xc3\xa4romr\xc3\xa5de och anv\xc3\xa4ndes d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som en ledare av gruvarbetarna n\xc3\xa4r malmkroppar efters\xc3\xb6ktes i berget._NEWLINE_Dolomitmarmorn var v\xc3\xa4rdbergart f\xc3\xb6r den silvermalm som br\xc3\xb6ts i Sala Silvergruva. Silvermalmen satt oftast som sprickfyllnader och k\xc3\xb6rtlar i marmorn, men silvermalmen var inte alltid l\xc3\xa4tt att hitta. Det mesta av marmorn inneh\xc3\xb6ll n\xc3\xa4mligen ingen silvermalm. _NEWLINE_Dolomit \xc3\xa4r det enda som idag bryts i Salatrakten medan silvergruvan \xc3\xa4r nedlagd sedan l\xc3\xa4nge. Bara drygt 100\xc2\xa0m v\xc3\xa4ster om silvergruvan ligger Tistbrottet d\xc3\xa4r dolomitmarmor bryts f\xc3\xb6r industri\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Dolomit anv\xc3\xa4nds vid tillverkning av spackel, kosttillskott, tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdskalk, cementtillverkning, byggnadssten, eldfasta material osv. _NEWLINE_\xc3\x96ster om Sala Silvergruva \xc3\xa4r den vanligaste bergarten 'Salagranit'. Denna bergart har varit en viktig byggnadssten i Salatrakten. M\xc3\xa5nga av byggnaderna vid gruvomr\xc3\xa5det har fundament byggda av 'Salagranit', t.ex. spelhuss\xc3\xa4nkningen vid Drottning Christinas Schakt.\n_START_SECTION_\nMalmen\n_START_PARAGRAPH_\nSilver \xc3\xa4r den \xc3\xa4dlaste metall som har brutits i gruvan, d\xc3\xa4rav dess epitet. Ser man till m\xc3\xa4ngden av producerad metall s\xc3\xa5 visar det sig dock att Sala \xc3\xa4ven har varit en av Sveriges viktigaste producenter av metallerna zink och bly under historien. Detta \xc3\xa4r ingen slump, de tre metallerna \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljer n\xc3\xa4mligen ofta varandra i berggrunden i s.k. sulfidmalmer. _NEWLINE_I sulfidmalmer f\xc3\xb6rekommer metaller kemiskt bundna till grund\xc3\xa4mnet svavel. I Sala \xc3\xa4r det framf\xc3\xb6rallt sulfidmineralen blyglans och zinkbl\xc3\xa4nde som har brutits f\xc3\xb6r silverutvinning. Dessa mineral \xc3\xa4r n\xc3\xa4mligen inte helt rena i Sala Silvergruva utan inneh\xc3\xa5ller mikroskopiska inneslutningar av olika silverf\xc3\xb6reningar s\xc3\xa5som amalgam, dyskrasit, allargentum, pyrargyrit, tetrahedrit och miargyrit. Detta leder till en enorm f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jning av silverhalten i malmen. Zink och bly var f\xc3\xb6rst biprodukter av silverutvinningen men de kom med tiden att dominera gruvans produktion. _NEWLINE_Blyglansen i Sala tycks som regel haft en silverhalt mellan 0,15 och 1\xc2\xa0% \xc3\xa4ven om h\xc3\xb6gre och l\xc3\xa4gre halter har rapporterats. Detta kan l\xc3\xa5ta blygsamt men blyglansen i Sala \xc3\xa4r bland de silverrikaste vi k\xc3\xa4nner till p\xc3\xa5 jorden. Medelhalten av silver i jordskorpan \xc3\xa4r endast kring 0,000\xc2\xa0000\xc2\xa05\xc2\xa0%, i Salas blyglans \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 silverhalten mer \xc3\xa4n 300\xc2\xa0000 g\xc3\xa5nger s\xc3\xa5 h\xc3\xb6g. _NEWLINE_Zinkbl\xc3\xa4nde var inte enbart det viktigaste malmmineralet f\xc3\xb6r zinkutvinning i Sala Silvergruva utan \xc3\xa4r industriellt det viktigaste zinkmineralet i v\xc3\xa4rlden. Silverhalten var inte riktigt lika h\xc3\xb6g i zinkbl\xc3\xa4ndet men den l\xc3\xa5g \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kring 0,015-0,02\xc2\xa0% vilket \xc3\xa4r en fullt acceptabel halt f\xc3\xb6r brytning. _NEWLINE_F\xc3\xb6rutom zinkbl\xc3\xa4nde och blyglans har det funnits en del andra k\xc3\xa4llor till silver i Sala. Under 1500-talet br\xc3\xb6ts en extremt silverrik brunaktig malm som gick under namnet kofring. Ingen vet denna malms exakta sammans\xc3\xa4ttning men den misst\xc3\xa4nks ha best\xc3\xa5tt av det klarr\xc3\xb6da mineralet pyrargyrit. Detta st\xc3\xa4mmer v\xc3\xa4l \xc3\xb6verens med att pyrargyrit blir brunaktigt n\xc3\xa4r det uts\xc3\xa4tts f\xc3\xb6r solljus. Dessutom \xc3\xa4r Salamalmen ovanligt rik p\xc3\xa5 grund\xc3\xa4mnet antimon vilket \xc3\xa4r en av huvudbest\xc3\xa5ndsdelarna i pyrargyrit. Ren pyrargyrit har en silverhalt p\xc3\xa5 59,75\xc2\xa0% s\xc3\xa5 \xc3\xa4ven om pyrargyriten i Sala endast f\xc3\xb6rekom accesoriskt s\xc3\xa5 b\xc3\xb6r silverhalten ha varit extremt h\xc3\xb6g._NEWLINE_Sala \xc3\xa4r j\xc3\xa4mte L\xc3\xa5ngban, norr om Filipstad, enda fyndorter i Sverige f\xc3\xb6r blyockra.\n_START_SECTION_\nTidigare \xc3\xa4gare\n_START_PARAGRAPH_\nSala silvergruva var det sista bergsregalet, och kronan \xc3\xa4gde den till 1887. \xc3\x84gare till gruvan har varit Sala Silfververks AB, AB Salberget, Sala Zink AB, Sala Gruf AB, AB Svenska Metallverken i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s och Avesta Jernverks AB, som fram till 1962 br\xc3\xb6t blyglans, zinkbl\xc3\xa4nde och silver. Detta skedde i Bron\xc3\xa4sgruvan som ligger n\xc3\xa5gra hundra meter fr\xc3\xa5n det huvudsakliga gruvomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nNuvarande \xc3\xa4gare\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1988 \xc3\xa4gs gruvan av Sala kommun och idag \xc3\xa4r anl\xc3\xa4ggningen en bes\xc3\xb6ksgruva med ett gruvmuseum. Sala Silvergruva AB bildades 2005, med Sala kommun som huvud\xc3\xa4gare med ca 80\xc2\xa0% av aktieinnehavet. De \xc3\xb6vriga aktieinnehavet \xc3\xa4gs i huvudsak av ca 300 privata B-aktie\xc3\xa4gare d\xc3\xa4r L\xc3\xa4nsf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar Bergslagen och Sala Sparbank \xc3\xa4r de st\xc3\xb6rsta \xc3\xa4garna.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4gen\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt en s\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n \xc3\x96sterf\xc3\xa4rnebo socken i G\xc3\xa4strikland s\xc3\xa5 var det gruvfrun (ett slags andev\xc3\xa4sen) i silvergruvan i N\xc3\xa4ssja, strax s\xc3\xb6der om \xc3\x96sterf\xc3\xa4rnebo, som talade om f\xc3\xb6r gruvarbetarna att hennes systrar var mycket rikare. Efter att ha letat malm hos systrarna Vira, Lura och Kulla kom man till slut till den rikaste systern, Sala, och hos henne fann man en rik fyndighet.\n_START_SECTION_\nGruvan idag\n_START_PARAGRAPH_\nIdag \xc3\xa4r Sala silvergruva i huvudsak en turistattraktion, d\xc3\xa4r man arrangerar nedstigningar i gruvan och guidade turer. I gruvan h\xc3\xa5lls \xc3\xa4ven konserter och andra l\xc3\xa4mpliga festevenemang. Provborrningar g\xc3\xb6rs i trakten efter nya silverfyndigheter. Troligen g\xc3\xa5r det en silver\xc3\xa5der till genom trakten. Redan under 1700-talet letade man efter \xc3\xa5dern, men den ska ligga p\xc3\xa5 ett st\xc3\xb6rre djup \xc3\xa4n den tidigare silver\xc3\xa5dern och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed sv\xc3\xa5rare att hitta. _NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver gruvan finns ovan jord \xc3\xa4ven sm\xc3\xa5 butiker som s\xc3\xa4ljer konsthantverk, souvenirer, smide samt antikt och kuriosa. \xc3\x84ven ett gruvmuseum med arkeologiska fynd fr\xc3\xa5n 1500-talets Gruvby, mineral, verktyg och Karl XI:s tunna fr\xc3\xa5n 1600-talet finns p\xc3\xa5 gruvomr\xc3\xa5det. I _NEWLINE_slutet av juni varje \xc3\xa5r arrangeras Gruvans dagar och varje adventshelg inf\xc3\xb6r jul arrangeras julmarknader. I mars 2008 bes\xc3\xb6ktes gruvan av kronprinsessan Victoria, som precis som sin far, Carl XVI Gustaf n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r tidigare, fick l\xc3\xa4mna sin namnteckning nere i gruvan._NEWLINE_Sala silvergruva f\xc3\xb6rklaras som byggnadsminne i december 2013 av L\xc3\xa4nsstyrelsen i V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4n. Byggnadsminnesf\xc3\xb6rklaringen, som kommer att ge ett b\xc3\xa4ttre skydd, omfattar ett 50-tal byggnader. Syftet \xc3\xa4r att bevara det unika omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r framtida bes\xc3\xb6kare. \xe2\x80\x9cSilvergruvan \xc3\xa4r genom sin l\xc3\xa5nga historia och sin tidvis stora betydelse f\xc3\xb6r Sveriges ekonomi av st\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rde f\xc3\xb6r landets, l\xc3\xa4nets och Sala stads historia\xe2\x80\x9d, s\xc3\xa4ger landsh\xc3\xb6vding Ingemar Skog\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nRasrisk\n_START_PARAGRAPH_\nFolk uppmanas att inte bo alltf\xc3\xb6r n\xc3\xa4ra gruvan p\xc3\xa5 grund av rasrisk, p\xc3\xa5 flera st\xc3\xa4llen i omr\xc3\xa5det runt omkring gruvan finns h\xc3\xa5l p\xc3\xa5 runt 10\xe2\x80\x9340 meter. P\xc3\xa5 en plats, strax utanf\xc3\xb6r tidigare restaurangen Silverrasten har ett bergrum i Bron\xc3\xa4sgruvan st\xc3\xb6rtat ihop och tagit med en bit av en cykelv\xc3\xa4g. Detta h\xc3\xa5l \xc3\xa4r idag vattenfyllt och omgivet av st\xc3\xa4ngsel. Problemen med gruvh\xc3\xa5l som \xc3\xb6ppnar sig \xc3\xa4r inte ett problem endast begr\xc3\xa4nsat till gruvomr\xc3\xa5det utan har \xc3\xa4ven orsakat problem i andra delar av Sala t\xc3\xa4tort. P\xc3\xa5 villaomr\xc3\xa5det Hagaberg har flera djupa h\xc3\xa5l \xc3\xb6ppnat sig i marken och utgjort en direkt fara f\xc3\xb6r de boende. Problemet bottnar i att n\xc3\xa4r gamla gruvan b\xc3\xb6rjade sina p\xc3\xa5 silvermalm \xc3\xa5terupptog man brytningen i \xc3\xa4ldre gruvh\xc3\xa5l (Aspenstorp, Biskopsgruvorna och Gravgruvan) som tidigare \xc3\xb6vergivits och vattenfyllts. Gruvh\xc3\xa5len t\xc3\xb6mdes p\xc3\xa5 vatten, innan man via en gruvg\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n gamla gruvan b\xc3\xb6rjade bryta silvermalm i gruvh\xc3\xa5len. Gruvh\xc3\xa5len var redan vid brytningen instabila och kontinuerligt l\xc3\xa4rde man sig f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka v\xc3\xa4ggar och tak f\xc3\xb6r att undvika ras, bitvis var gruvg\xc3\xa5ngarna i \xc3\xb6ppen dager redan d\xc3\xa5 brytningen p\xc3\xa5gick. Villaomr\xc3\xa5det Hagaberg har senare byggts \xc3\xb6ver Gravgruvan, ett av dessa gruvh\xc3\xa5l."