b'\n_START_ARTICLE_\nGlass-Steagall Act\n_START_PARAGRAPH_\nGlass-Steagall Act syftar p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 separata amerikanska lagar, den ena antagen 1932 och den andra 1933. B\xc3\xa5da sponsrades av Carter Glass och Henry B. Steagall, Demokratiska partiet. Den f\xc3\xb6rsta Glass-Steagall-lagen auktoriserade Federal Reserve-bankerna att l\xc3\xa5na ut pengar till medlemsbanker i Federal Reserve-systemet p\xc3\xa5 gruppbasis s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som till enskilda medlemsbanker under vissa villkor. Lagen innebar ocks\xc3\xa5 att Federal Reserve-bankerna fick r\xc3\xa4tt att trycka Federal Reserve-sedlar uppbackade av federala statsobligationer d\xc3\xa5 en brist p\xc3\xa5 sedlar hos Federal Reserve-bankerna annars skulle ha kr\xc3\xa4vt uppbackning i guld. Den andra lagen som ofta beskrivits som Glass-Steagall Act heter formellt Banking Act of 1933 Dock avses fr\xc3\xa4mst de fyra delar av lagen som ber\xc3\xb6r separering av kommersiell bankverksamhet fr\xc3\xa5n investmentbankverksamhet som \xc3\xa5syftas. Under 2000-talet har flera l\xc3\xa4nder i v\xc3\xa4st, d\xc3\xa4ribland flera i Europa, diskuterat Glass Steagall-konceptet (p\xc3\xa5 svenska: bankdelning) att dela upp bankerna i tv\xc3\xa5 delar. Detta f\xc3\xb6r att skilja bankernas spekulationsverksamhet fr\xc3\xa5n kreditgivning till allm\xc3\xa4nhet och f\xc3\xb6retag i syfte att kunna fr\xc3\xa4mja det senare, snarare \xc3\xa4n det f\xc3\xb6rra. Ett centralt argument i den debatten, framf\xc3\xb6rt av bland andra nationalekonomen Joseph Stiglitz och juristen och senatorn Elizabeth Warren, \xc3\xa4r att avskaffandet av Glass-Steagall bidragit till den globala finanskrisen 2008-2009.\n_START_SECTION_\nUSA\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomerna Robert Kuttner, Joseph Stiglitz, Elizabeth Warren, Robert Weissman och Richard D. Wolff menar att avskaffandet av Glass\xe2\x80\x93Steagall bidragit starkt till finanskrisen 2008-2009. Joseph Stiglitz menar \xc3\xa4ven att Glass Steagalls upph\xc3\xb6rande medf\xc3\xb6rt att investmentkulturen blivit den klart dominerande sektorn f\xc3\xb6r bankerna liksom att risktagandet \xc3\xb6kat. \xc3\x84ven Paul Krugman menar att skrotandet av Glass Steagall var ett misstag, \xc3\xa4ven om detta i sig inte orsakade finanskrisen. Denna orsakades ist\xc3\xa4llet, enligt Krugman, av "skuggbanker" s\xc3\xa5som Lehman Brothers, "which don\xe2\x80\x99t take deposits but can nonetheless wreak havoc when they fail."\n_START_SECTION_\nEuropa\n_START_PARAGRAPH_\nI den ekonomiska debatten i Europa, influerad av finanskrisen 2008-2009 liksom av den europeiska statsskuldkrisen, har ett antal akademiker i Europa tydliggjort att de st\xc3\xa5r bakom kravet p\xc3\xa5 bankdelning \xc3\xa4ven i Europa. D\xc3\xa4ribland i Frankrike d\xc3\xa4r bankexperter fr\xc3\xa5n SFAF och World Pensions Council (WPC) har argumenterat f\xc3\xb6r att en europeisk Glass-Steagall Act skall ses i den bredare kontexten av maktdelning i EU-lagstiftningen. Detta perspektiv har st\xc3\xa4rkts efter Liborskandalen, d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven ledarartiklar i Financial Times talade om behovet f\xc3\xb6r en Glass Steagall Act II f\xc3\xb6r hela EU. \xc3\x84ven EU har beslutat att tills\xc3\xa4tta en kommission f\xc3\xb6r att utreda m\xc3\xb6jligheten f\xc3\xb6r bankdelning, vilket kommission\xc3\xa4ren f\xc3\xb6r den inre marknaden Michel Barnier tillk\xc3\xa4nnagav inf\xc3\xb6r Europaparlamentet den 22 november 2011.\n_START_SECTION_\nNationella europeiska debatter\n_START_PARAGRAPH_\nI Schweiz beslutade parlamentet den 30 september 2011 att inf\xc3\xb6ra en variant av bankdelning. Den nya lagen inneb\xc3\xa4r bland annat att storbankerna UBS och Credit Suisse m\xc3\xa5ste h\xc3\xb6ja sin kapitalt\xc3\xa4ckning till 19 procent. De m\xc3\xa5ste \xc3\xa4ven utarbeta en "katastrofplan" s\xc3\xa5 att de viktiga banktj\xc3\xa4nsterna kan uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llas \xc3\xa4ven vid bankkriser. Bakgrunden till debatten \xc3\xa4r UBS brakf\xc3\xb6rlust p\xc3\xa5 2,3 miljarder euro.  _NEWLINE_I Storbritannien har den oberoende bankkommissionen f\xc3\xb6reslagit en form av bankdelning. Dock f\xc3\xb6resl\xc3\xa5s inte att bankerna delas i oberoende bolag, som i den amerikanska Glass-Steagall-lagen, utan bara att verksamheterna delas upp till olika avdelningar inom banken. Enligt f\xc3\xb6rslaget skall reformen vara inf\xc3\xb6rd \xc3\xa5r 2019. _NEWLINE_I Italien har fyra bankdelningsmotioner lagts under 2012 i parlamentets b\xc3\xa5da kamrar. Ingen motion har dock antagits av sitt respektive utskott. Den f\xc3\xb6rre finansministern Giulio Tremonti (Pdl, Frihetsfolket) \xc3\xa4r en av motion\xc3\xa4rerna. _NEWLINE_I Norden har partiledare f\xc3\xb6r sex v\xc3\xa4nsterpartier uttryckt sin djupa kritik av att regeringar och centralbanker "pumpat in ofattbara summor av skattebetalarnas pengar i banker och andra finansinstitut" under den senaste finanskrisen. Mot den bakgrunden kr\xc3\xa4ver de att "finansmarknaden regleras s\xc3\xa5 att skattebetalarna slipper st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r notan n\xc3\xa4r bankerna ska r\xc3\xa4ddas" och att "samh\xc3\xa4llsviktig bankverksamhet m\xc3\xa5ste skiljas fr\xc3\xa5n finansiell spekulation". Partierna \xc3\xa4r inte helt emot att regeringen i kristider r\xc3\xa4ddar banker, men de \xc3\xa4r emot att regeringar r\xc3\xa4ddar bankernas spekulationsverksamhet. I artikeln f\xc3\xb6resl\xc3\xa5s \xc3\xa4ven reglerad konkurrentlagstiftning, h\xc3\xb6gre kapitalt\xc3\xa4ckningskrav, nya skatter f\xc3\xb6r finanssektorn och reglerade marknadsplatser. F\xc3\xb6rutom v\xc3\xa4nsterpartiledarna \xc3\xa4r Ulla Andersson, V\xc3\xa4nsterpartiet, och Alfheidur Ingadottir, Island, talespersoner f\xc3\xb6r bankdelning i Norden. Alfheidur Ingadottir har lagt en motion till Alltinget om att regeringen b\xc3\xb6r f\xc3\xb6rbereda f\xc3\xb6r en fullst\xc3\xa4ndig bankdelning och menar \xc3\xa4ven att fr\xc3\xa5gan b\xc3\xb6r tas upp i Nordiska r\xc3\xa5det'