b'\n_START_ARTICLE_\nNAIRU\n_START_PARAGRAPH_\nNAIRU, Non-Accelerating Inflation Rate-of-Unemployment, \xc3\xa4ven kallat j\xc3\xa4mviktsarbetsl\xc3\xb6shet, \xc3\xa4r ett nationalekonomiskt begrepp f\xc3\xb6r den arbetsl\xc3\xb6shetsniv\xc3\xa5 som \xc3\xa4r f\xc3\xb6renlig med en konstant inflationstakt. Begreppet har sin bakgrund inom monetarismen, och forskning av bland annat Milton Friedman och Abba P. Lerner.\n_START_SECTION_\nTeori\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r antalet arbetsl\xc3\xb6sa minskar i ett marknadsekonomiskt samh\xc3\xa4lle s\xc3\xa5 \xc3\xb6kar konsumenternas sammanlagda k\xc3\xb6pkraft. N\xc3\xa4r k\xc3\xb6pkraften \xc3\xb6kar s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mras penningv\xc3\xa4rdet. Vid inflation f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mras de inhemska f\xc3\xb6retagens internationella konkurrenskraft vilket i sin tur leder till \xc3\xb6kad arbetsl\xc3\xb6shet. Detta \xc3\xa4r ett s\xc3\xa4tt att styra ett lands ekonomi genom att l\xc3\xa5ta inflationen vara regulator f\xc3\xb6r arbetsl\xc3\xb6sheten. Det finns enligt monetaristisk ekonomiteori en "naturlig arbetsl\xc3\xb6shet" som kan ber\xc3\xa4knas med hj\xc3\xa4lp av NAIRU. S\xc3\xa5dan arbetsl\xc3\xb6shet best\xc3\xa5r bara delvis av arbetsmarknadens naturliga tr\xc3\xb6ghet; att det tar tid f\xc3\xb6r individer att hitta passande jobb och vice versa att hitta matchande ers\xc3\xa4ttare. En annan egenskap hos teorin \xc3\xa4r att om arbetsl\xc3\xb6sheten under en l\xc3\xa5ng period \xc3\xa4r h\xc3\xb6g, kommer arbetsgivare tendera att ge de befintliga arbetarna som har f\xc3\xa4rska kunskaper h\xc3\xb6gre l\xc3\xb6n (vilket anses inflationsdrivande) och l\xc3\xa4ngre arbetstider, hellre \xc3\xa4n att anst\xc3\xa4lla opr\xc3\xb6vade arbetsl\xc3\xb6sa._NEWLINE_Arbetsl\xc3\xb6shet s\xc3\xa4nker enligt Okuns lag den totala produktionen i ett land. F\xc3\xb6r varje 1 procent arbetsl\xc3\xb6shets\xc3\xb6kning minskar produktionen med ungef\xc3\xa4r 2 procent. Ett l\xc3\xa4gre kapacitetsutnyttjande g\xc3\xb6r att f\xc3\xa4rre r\xc3\xa5varor och d\xc3\xa4rmed billigare s\xc3\xa5dana anv\xc3\xa4nds.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nKonjunkturinstitutet bed\xc3\xb6mde i oktober 2016 att j\xc3\xa4mviktsarbetsl\xc3\xb6sheten i Sverige var ca 6,7 procent och att den successivt stiger till 6,9 procent \xc3\xa5r 2025 . Tidigare svenska unders\xc3\xb6kningar under perioden 1993-2002 kom fram till siffror p\xc3\xa5 cirka 2-6 procent, samt att niv\xc3\xa5n under 1990-talet var h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n den under 1980-talet.'