b'\n_START_ARTICLE_\nMusslor\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nMusslor \xc3\xa4r bilateralt symmetriska och saknar s\xc3\xa4rskilt huvud. Musslor har ett tv\xc3\xa5delat skal av kalk som skyddar kroppen mer eller mindre v\xc3\xa4l. Skalets halvor \xc3\xa4r p\xc3\xa5 ryggsidan r\xc3\xb6rligt f\xc3\xb6renade med varandra. Skalet sluts genom s\xc3\xa4rskilda muskler som g\xc3\xa5r tv\xc3\xa4rs genom musslans kropp fr\xc3\xa5n skal till skal. Det \xc3\xb6ppnas passivt genom ett elastiskt band som utg\xc3\xb6r skalens f\xc3\xb6rening p\xc3\xa5 ryggsidan. N\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rut n\xc3\xa4mnda musklerna avsp\xc3\xa4nns, \xc3\xb6ppnas skalen under inflytande av bandet. Ofta \xc3\xa4r de skalkanter som gr\xc3\xa4nsar till bandet f\xc3\xb6rsedda med utskott som griper in mellan varandra. Det h\xc3\xa4nder att skal fr\xc3\xa5n till exempel kammusslor kallas "sn\xc3\xa4ckskal"; detta \xc3\xa4r dock oriktigt, d\xc3\xa5 sn\xc3\xa4ckor \xc3\xa4r andra bl\xc3\xb6tdjur._NEWLINE_Innanf\xc3\xb6r skalet ligger tv\xc3\xa5 mantelflikar som fullst\xc3\xa4ndigt omger hela djuret. Hos m\xc3\xa5nga musslor sammanv\xc3\xa4xer de undre mantelkanterna med varandra, s\xc3\xa5 att endast en springa l\xc3\xa4mnas f\xc3\xb6r att str\xc3\xa4cka ut foten. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 tillr\xc3\xa4ckligt med syre har musslor g\xc3\xa4lar. De ligger mellan mantelflikarna och bildar vanligen tv\xc3\xa5 blad p\xc3\xa5 varje sida av kroppen. Foten \xc3\xa4r hos flera arter sammantryckt och tj\xc3\xa4nar som st\xc3\xa4llflyttningsorgan, varmed musslan l\xc3\xa5ngsamt kan krypa omkring. Hos andra \xc3\xa4r den b\xc3\xb6jd och i detta fall kan djuret kasta sig fram genom fotens r\xc3\xb6relser. Det finns ocks\xc3\xa5 arter d\xc3\xa4r foten \xc3\xa4r f\xc3\xb6rkrympt eller saknas, till exempel hos ostronen._NEWLINE_Nervsystemet utg\xc3\xb6rs av tre ganglier som \xc3\xa4r skilda l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n varandra. Endast hos f\xc3\xa5 musslor finns punktformiga \xc3\xb6gon. Dessa ligger vanligen i mantelkanten och finns i stort antal. Som k\xc3\xa4nselorgan tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6r dels hudflikar vid munnen, dels tentakellika utskott i mantelkanten. Ibland bildas det av en k\xc3\xb6rtel p\xc3\xa5 foten en del hornartade tr\xc3\xa5dar, byssus, genom vilka djuret f\xc3\xa4ster sig vid f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l i vattnet.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta musslor \xc3\xa4r skildk\xc3\xb6nade och har en livscykel som innefattar en v\xc3\xa4xling mellan ett frilevande larvstadium och ett fastsittande vuxenstadium. F\xc3\xb6dan best\xc3\xa5r mest av plankton som sugs in. Larven har, liksom hos sn\xc3\xa4ckor, ett segel besatt med cilier, som tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6r som r\xc3\xb6relseorgan. Som vuxna djur sitter de huvudsakligen fast p\xc3\xa5 klippor, stenar eller p\xc3\xa5 havsbotten. Vissa arter kan f\xc3\xb6rflytta sig genom att blixtsnabbt pressa ihop skalen varvid vattnet i musslan trycks ut i en str\xc3\xa5le som ger en reaktionskraft.\n_START_SECTION_\nMusslor som f\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nMusslor utg\xc3\xb6r en viktig n\xc3\xa4ringsk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r havsf\xc3\xa5glar, utter och st\xc3\xb6rre kr\xc3\xa4ftdjur, fr\xc3\xa4mst krabba. Musslor \xc3\xa4r \xc3\xa4ven en viktig n\xc3\xa4ringsk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll i v\xc3\xa4rlden och ing\xc3\xa5r i m\xc3\xa5nga matr\xc3\xa4tter.\n_START_SECTION_\nMusslor i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige finns cirka 140 arter havslevande arter och 32 s\xc3\xb6tvattenslevande musslor. Av de senare tillh\xc3\xb6r de flesta gruppen klot- och \xc3\xa4rtmusslor (Sphaeriidae) vilka \xc3\xa4r mycket sm\xc3\xa5. \xc3\x85tta arter \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre och brukar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r refereras till som stormusslor, men de \xc3\xa4r inte n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade, utan gruppen \xc3\xa4r polyfyletisk.'