b'\n_START_ARTICLE_\nSkapolit\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nSkapolit bildar l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckta, prismatiska kristaller, ibland med striering, men kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rekomma som oklara matta porslinsartade  grovkorniga, t\xc3\xa4ta, st\xc3\xa4ngliga eller str\xc3\xa5liga aggregat._NEWLINE_Ren skapolit \xc3\xa4r i sig f\xc3\xa4rgl\xc3\xb6s men kan inneh\xc3\xa5lla sp\xc3\xa5r av f\xc3\xa4rggivande grund\xc3\xa4mnen som kan ge skapoliten rosa, violett, bl\xc3\xa5, gul eller brun f\xc3\xa4rg. Inneslutningar av grafit leder till en gr\xc3\xa5 eller svart f\xc3\xa4rg. Streckf\xc3\xa4rgen \xc3\xa4r vit. Kristaller finns fr\xc3\xa5n klara transparenta till ogenomskinliga. Densiteten ligger mellan 2,50 till 2,80 g/cm\xc2\xb3. H\xc3\xa5rdheten \xc3\xa4r j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rbar med f\xc3\xa4ltspat och \xc3\xa4r 5 till 6 p\xc3\xa5 Mohs h\xc3\xa5rdhetsskala._NEWLINE_Skapolit omvandlas l\xc3\xa4tt, vanligen till glimmer,_NEWLINE_Skapolit fluorescerar gult till orange, ibland r\xc3\xb6tt och s\xc3\xa4llan vitt i l\xc3\xa5ngv\xc3\xa5gs ultraviolett ljus._NEWLINE_Det ljusgula gensvaret kommer fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 svavelatomer S med negativ laddning som substituerar (tar plats och ers\xc3\xa4tter en del) klorid. N\xc3\xa4r mangan Mn\xc2\xb2\xe2\x81\xba substituerar kalcium Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba f\xc3\xa5s orange fluorescens och n\xc3\xa4r j\xc3\xa4rn Fe\xc2\xb3\xe2\x81\xba substituerar aluminium Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba f\xc3\xa5s r\xc3\xb6d fluorescens i UV-ljus. Ers\xc3\xa4tts kalcium av tv\xc3\xa5v\xc3\xa4rt europium Eu\xc2\xb2\xe2\x81\xba leder det till en bl\xc3\xa5 komponent i gensvarets spektrum._NEWLINE_Kalciumhaltig marialit fr\xc3\xa5n L\xc3\xa5ngban fluorescerar bl\xc3\xa5tt i kortv\xc3\xa5gig UV-ljus.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet skapolit h\xc3\xa4rleds fr\xc3\xa5n grekiska \xcf\x83\xce\xba\xce\xac\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x82 (skapos), "stav" (efter dess prismatiska kristaller) och \xce\xbb\xce\xaf\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 (lithos), "sten". Jos\xc3\xa9 Bonif\xc3\xa1cio de Andrada e Silva beskrev skapolit  fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rngruvorna vid Arendal i Norge i en publikation 1800. I samma publikation beskrev de Andrada \xc3\xa4ven mineralet wernerit  fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rngruvorna Nortb\xc3\xb6? och Ulrica i Arendals malmdistrikt. Det mineralet var namngivet efter mineralogen Abraham Gottlob Werner.\n_START_SECTION_\nKlassning\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Strunz systematik 9. utg\xc3\xa5van tillh\xc3\xb6r skapolitgruppen 9.FB.15 (9= silikater, F= tektosilikater utan zeolitiskt vatten, B= med ytterligare anjoner, 15= skapolitgruppen).\n_START_SECTION_\nVarieteter\n_START_PARAGRAPH_\nPetschit \xc3\xa4r en violett varietet fr\xc3\xa5n Tanzania. Difyr betecknar en natrium- och kloridrik skapolit (Ma\xe2\x82\x88\xe2\x82\x80\xe2\x80\x93Ma\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80)  medan mizzonit \xc3\xa4r en natriumrik mejonit (Ma\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80\xe2\x80\x93Ma\xe2\x82\x82\xe2\x82\x80).\n_START_SECTION_\nBildning och f\xc3\xb6rekomst\n_START_PARAGRAPH_\nSkapolit bildas genom att l\xc3\xb6sningar omvandlar kalk- eller alkalirika bergarter. Bildningsmilj\xc3\xb6n \xc3\xa4r oren kalksten, skarn, basiska bergarter, gnejs eller nefelinsyeniter._NEWLINE_Skapolit  finns i varierande kvalitet i hela v\xc3\xa4rlden. Mineralet f\xc3\xb6rekommer i h\xc3\xa5lrum i vulkaniska bergarter, i kalksten, gnejs och andra metamorfa bergarter._NEWLINE_I Sverige finns skapolit i bland annat Norrbotten och Lappland._NEWLINE_Vidare betecknas skapoliten i Norra K\xc3\xa4rr i Sm\xc3\xa5land, L\xc3\xb6vsta i S\xc3\xb6dermanland och Wigstr\xc3\xb6msgruvan i V\xc3\xa4stmanland som mineralet marialit medan skapoliter i kalkbrotten Lindbo i V\xc3\xa4stmanland, Malsj\xc3\xb6 i V\xc3\xa4rmland, Gr\xc3\xb6nsj\xc3\xb6berg i Dalarna och Stora Vika i S\xc3\xb6dermanland som mineralet mejonit.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nSkapolit har ingen speciell teknisk anv\xc3\xa4ndning, men \xc3\xa4r intressant f\xc3\xb6r samlare och forskare. _NEWLINE_Klara skapolitkristaller anv\xc3\xa4nds som smyckessten men detta \xc3\xa4r ett relativt ok\xc3\xa4nt anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5de. Kristallerna kan p\xc3\xa5minna om citrin och ljus ametist. F\xc3\xb6r en juvelerare kr\xc3\xa4vs det en noggrann unders\xc3\xb6kning f\xc3\xb6r att till exempel skilja citrin fr\xc3\xa5n gul skapolit.'