b'\n_START_ARTICLE_\nDixieland\n_START_PARAGRAPH_\nDixieland \xc3\xa4r en typ av traditionell jazzmusik.\n_START_SECTION_\nTraditionellt\n_START_PARAGRAPH_\nDixieland-jazz har sitt ursprung i den musik som under 1910-talet uppstod ur ragtime och som blev New Orleans- och Chicago-stilarna p\xc3\xa5 1920-talet. De fr\xc3\xa4msta f\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna var Original Dixieland Jazz Band, Lu Watter\'s Yerba Buena Jazz Band, Firehouse five + two och Jelly Roll Mortons olika ensembler. Den traditionella s\xc3\xa4ttningen f\xc3\xb6r ett dixielandband \xc3\xa4r trumpet, trombon, klarinett, piano, banjo, bas och trummor. Idag kan begreppen Dixieland jazz, New Orleansjazz, revivaljazz och traditionell jazz/tradjazz ses som i det n\xc3\xa4rmaste sammanfallande.\n_START_SECTION_\nSenare efterf\xc3\xb6ljare\n_START_PARAGRAPH_\nDixieland ses av vissa som en f\xc3\xb6rklenande ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 vita orkestrar i och utanf\xc3\xb6r USA som p\xc3\xa5 40-, 50- och 60-talen spelade en n\xc3\xa5got omst\xc3\xb6pt form av traditionell jazz. I England, Tyskland, Frankrike, Danmark framtr\xc3\xa4dde band som Chris Barber, Kenny Ball, Mr Acker Bilk, Dutch Swing College Band och Sidney Bechets senare g\xc3\xa4ng._NEWLINE_Repertoaren bestod oftast av tradjazzens standardl\xc3\xa5tar i moderniserad form s\xc3\xa5som Down By The Riverside, Careless Love, Cornet Chop Suey, Struttin With Some Barbeque, Doctor Jazz, High Society, Black Bottom Stomp, The Pearls, Royal Garden Blues, China Boy, Tiger Rag, Ice Cream, Tishomingo Blues, At the Jazz Band Ball, Mahogany Hall Stomp, Bill Bailey, At the Darktown Strutters Ball, Bourbon Street Parade. I allt ett 40-tal melodier som varit popul\xc3\xa4ra under 1900-talets f\xc3\xb6rsta decennier.\n_START_SECTION_\nI Sverige\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven i Sverige blommade dixielandvurmen med band som Pygm\xc3\xa9 Jazz Band, Papa Bues Viking Jazz Band (danskt), Jumping Jacks, Jack Lidstr\xc3\xb6ms Hep Cats, Bunta Horn, Cave Stompers, Jazz Doctors, Storyville Creepers och Sveriges Jazzband._NEWLINE_I Sverige blev dixielandmusiken huvudingrediensen i en livsstil hos vissa gymnasieungdomar, och i Stockholm och G\xc3\xb6teborg fanns under 1950-talet ett antal klubbar med relativt kort livsl\xc3\xa4ngd, d\xc3\xa4r skolbanden spelade. En lustig ingrediens var det \xc3\xa5rliga firandet av "Storyvilles st\xc3\xa4ngning" med gatuparader med ett stort antal musiker av olika kunnighetsgrad. Allteftersom \xc3\xa5ren g\xc3\xa5tt har en del av banden fortsatt med delvis nya bes\xc3\xa4ttningar och konstellationer. Publiken verkar dock f\xc3\xb6lja sin generation, och utg\xc3\xb6rs f\xc3\xb6ljaktligen idag mest av pension\xc3\xa4rer.'