b'\n_START_ARTICLE_\nSociolekt\n_START_PARAGRAPH_\nSociolekt syftar p\xc3\xa5 den spr\xc3\xa5kliga variation som utm\xc3\xa4rker en social grupp. Den \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed en del av sociolingvistiken. Sociolekter skiljer sig fr\xc3\xa5n dialekter, vilka syftar p\xc3\xa5 en regionalt avgr\xc3\xa4nsad variation. Sociolekter \xc3\xa4r ofta regionalt begr\xc3\xa4nsade d\xc3\xa5 en social grupps spr\xc3\xa5k kan skilja sig fr\xc3\xa5n plats till plats. P\xc3\xa5 motsvarande s\xc3\xa4tt kan en dialekt inbegripa flera sociolekter, eftersom ett regionalt avgr\xc3\xa4nsat omr\xc3\xa5de ofta inhyser flera olika samh\xc3\xa4llsgrupper. Den geografiska och den sociala spr\xc3\xa5kliga variationen samverkar p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt med varandra. Sociolektala drag har d\xc3\xa4rmed ocks\xc3\xa5 dialektal funktion.\n_START_SECTION_\nUppkomst\n_START_PARAGRAPH_\nUppkomsten av en sociolekt kr\xc3\xa4ver en f\xc3\xb6rekomst av en social struktur, eftersom det \xc3\xa4r skillnaderna mellan strukturens olika delar som ger upphov till variationer i spr\xc3\xa5ket. Hur sociolekten sedan bevaras beror p\xc3\xa5 hur homogen, likformig, den spr\xc3\xa5kliga milj\xc3\xb6n \xc3\xa4r. Yrkesgrupper som i sitt arbete samtalar mycket med utomst\xc3\xa5ende, t.ex. tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n av olika slag, f\xc3\xa5r en st\xc3\xb6rre spr\xc3\xa5klig variation \xc3\xa4n yrkesgrupper som arbetar i en mer sluten milj\xc3\xb6, t.ex. fabriksarbetare.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 social status\n_START_PARAGRAPH_\nEn indelning av ett samh\xc3\xa4lle i sociala skikt grundas p\xc3\xa5 en indelningen av olika socioekonomiska villkor som m\xc3\xa4nniskor lever under. I Sverige anv\xc3\xa4nds begreppet socialgrupp, medan man i till exempel Nordamerika och Storbritannien anv\xc3\xa4nder sig av ett s\xc3\xa5 kallat socialt index. _NEWLINE_Vardagligt anv\xc3\xa4nds i Sverige begreppen arbetarklass, medelklass och \xc3\xb6verklass, alternativt arbetarklass och l\xc3\xa4gre och \xc3\xb6vre medelklass. Inom svensk spr\xc3\xa5kforskning samma socialgruppsindelning som inom svensk statistik. Denna indelar grupperna efter yrken, baserat p\xc3\xa5 utbildning som kr\xc3\xa4vs, vilket ansvar yrkesrollen inneb\xc3\xa4r, samt l\xc3\xb6n. Socialgrupp 1 innefattade h\xc3\xb6gre tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n och f\xc3\xb6retagare, grupp 2 l\xc3\xa4gre tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n och sm\xc3\xa5f\xc3\xb6retagare och grupp 3 arbetare. _NEWLINE_Socialgruppsindelningen utg\xc3\xb6r ingen exakt indelning, utan kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med den vaga skillnaden mellan arbetare och tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n. Den kan dock anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att visa p\xc3\xa5 en ungef\xc3\xa4rlig skillnad och att g\xc3\xb6ra den l\xc3\xa4ttillg\xc3\xa4nglig.\n_START_SECTION_\nBegreppets ursprung\n_START_PARAGRAPH_\nTermen \xe2\x80\x9dsociolekt\xe2\x80\x9d introducerades av G\xc3\xb6ran Hammarstr\xc3\xb6m vid Uppsala universitet p\xc3\xa5 1950-talet och \xc3\xa4r belagd skriftligt i en av hans skrifter 1960. Fenomenet som termen beskriver omn\xc3\xa4mns d\xc3\xa4remot redan omkring 1680 i boken \xe2\x80\x9dEn Swensk Orde-Sk\xc3\xb6tsel\xe2\x80\x9d, d\xc3\xa4r Samuel Columbus skriver om spr\xc3\xa5kliga variationer mellan olika sociala grupper. Columbus beskriver bland annat hur hovfolket hade ett tunt l-ljud medan enklare folk hade ett tjockt. _NEWLINE_Idag \xc3\xa4r det tunna l-ljudet vanligt f\xc3\xb6rekommande i Sverige, fr\xc3\xa4mst i st\xc3\xa4der och t\xc3\xa4torter, medan det p\xc3\xa5 landsbygden \xc3\xa4r vanligare med tjocka l-ljud. Allts\xc3\xa5 existerar fortfarande de sociala skillnaderna i uttal av l-ljud om \xc3\xa4n i mindre utstr\xc3\xa4ckning.'