b'\n_START_ARTICLE_\nBaudet du Poitou\n_START_PARAGRAPH_\nBaudet du Poitou \xc3\xa4r en ras av \xc3\xa5sna och kommer ursprungligen fr\xc3\xa5n Nordafrika, d\xc3\xa4r den domesticerades tidigt och f\xc3\xb6ljde sedan med under de olika invasionerna i Europa._NEWLINE_Poitou-\xc3\xa5snan dyker upp p\xc3\xa5 900-talet i Frankrike, fr\xc3\xa4mst d\xc3\xa5 i samband med mulproduktionen i Poitou. Man anv\xc3\xa4nde d\xc3\xa5 ston som kallades "mulassieres". Produktionen av mulor var viktig fr\xc3\xa5n 1200-talet till 1700-talet._NEWLINE_Poitou-\xc3\xa5snan exporterades regelbundet till l\xc3\xa4nder utanf\xc3\xb6r Frankrike, men fr\xc3\xa5n 1950 fram till mitten av 1970-talet f\xc3\xb6rsvann den mer och mer._NEWLINE_2001 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades arbetet efter den avelsplan som tagits fram, arbetet med A- resp B-stamb\xc3\xb6ckerna forts\xc3\xa4tter (A-boken kom till 1884 och B-boken 1986) B-boken som inneh\xc3\xa5ller korsningsdjuren \xc3\xa4r st\xc3\xa4ngd sedan 1995 f\xc3\xb6r nya djur (dock med vissa undantag)._NEWLINE_Poitou-\xc3\xa5snan anv\xc3\xa4nds knappt i arbete utan n\xc3\xa4stan uteslutande f\xc3\xb6r att producera Poitou-\xc3\xa5snor och Poitou-mulor._NEWLINE_Arbetet med att r\xc3\xa4dda Poitou-\xc3\xa5snan \xc3\xa4r mer utvecklat \xc3\xa4n det att r\xc3\xa4dda Poitevinh\xc3\xa4sten, bl.a. finns det en Fransk f\xc3\xb6rening som heter SABAUD som dels \xc3\xa4r en viktig \xc3\xa5sne\xc3\xa4gare dels en f\xc3\xb6rening vars enda syfte \xc3\xa4r att bevara rasen.\n_START_SECTION_\nStandard\n_START_PARAGRAPH_\nStort och l\xc3\xa5ngt huvud, l\xc3\xa5nga och v\xc3\xa4l \xc3\xb6ppna \xc3\xb6ron med l\xc3\xa5nga h\xc3\xa5r. Kraftig hals, l\xc3\xa5g manke, rak och l\xc3\xa5ng rygg, v\xc3\xa4l f\xc3\xa4stad korsrygg, f\xc3\xb6ga framtr\xc3\xa4dande h\xc3\xb6fter, kort l\xc3\xa4nd. L\xc3\xa5nga och muskul\xc3\xb6sa l\xc3\xa5r, raka bogar, framtr\xc3\xa4dande br\xc3\xb6stben, rundade revben, mycket kraftiga leder, breda och \xc3\xb6ppna hovar som \xc3\xa4r t\xc3\xa4ckta med h\xc3\xa5r._NEWLINE_R\xc3\xb6dbrun h\xc3\xa5rrem som ibland \xc3\xa4r gulaktig. Kring mun, n\xc3\xa4sborrar och \xc3\xb6gon silvergr\xc3\xa5 h\xc3\xa5rrem kantad av en r\xc3\xb6daktig ring. H\xc3\xa5rremmen f\xc3\xa5r aldrig vara stickelaktig (grupper av vit p\xc3\xa4ls utspridda i h\xc3\xa5rremmen), eller ha ett kors eller en \xc3\xa5l (svart rand utefter rygglinjen fr\xc3\xa5n manken till svansen)._NEWLINE_Magens undersida och insidan av l\xc3\xa5ren \xc3\xa4r ljusgr\xc3\xa5, utan att \xc3\xb6verg\xc3\xa5 i gulvitt._NEWLINE_Mankh\xc3\xb6jd f\xc3\xb6r \xc3\xa5snehingsten: 140-150 cm, mankh\xc3\xb6jd f\xc3\xb6r \xc3\xa5snestoet 135-145 cm.'