b'\n_START_ARTICLE_\nNiemcza\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ldre historia f\xc3\xb6re 990\n_START_PARAGRAPH_\nNiemcza \xc3\xa4r en av de \xc3\xa4ldsta bos\xc3\xa4ttningarna i regionen. Staden ligger vid en gammal nord-sydlig handelsled mellan B\xc3\xb6hmen och \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. De \xc3\xa4ldsta l\xc3\xa4mningarna av bos\xc3\xa4ttningar i omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n Lausitzkulturen under brons\xc3\xa5ldern. Omkring 1000 f.Kr. uppf\xc3\xb6rdes en tr\xc3\xa4borg p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jd ovanf\xc3\xb6r floden \xc5\x9al\xc4\x99za som existerade fram till omkring 500 f.Kr. De germanska silingerna bosatte sig i omr\xc3\xa5det mellan floden och berget \xc5\x9al\xc4\x99\xc5\xbca omkring 300-talet. Det slaviska namnet "Nemzi" p\xc3\xa5 bos\xc3\xa4ttningen tros ha givits till platsen i samband med att v\xc3\xa4stslaviska folkgrupper slog sig ned i omr\xc3\xa5det omkring 500-talet, och betyder ordagrant "stum", "fr\xc3\xa4mmande", vilket ocks\xc3\xa5 var v\xc3\xa4stslavernas namn p\xc3\xa5 germaner. Namnet \xc3\xa5terfinns idag \xc3\xa4ven i polskans namn p\xc3\xa5 Tyskland, "Niemcy". Under 700-talet uppf\xc3\xb6rdes en slavisk borganl\xc3\xa4ggning p\xc3\xa5 platsen av slensanerna. En senare borganl\xc3\xa4ggning p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r det nuvuarande slottet uppf\xc3\xb6rdes under hertigd\xc3\xb6met B\xc3\xb6hmen p\xc3\xa5 900-talet.\n_START_SECTION_\nUnder huset Piast 990\xe2\x80\x931335\n_START_PARAGRAPH_\nStaden fungerade under \xc3\xa4ldre medeltid som Schlesiens huvudstad, innan Breslau \xc3\xb6vertog denna roll. \xc3\x85r 990 er\xc3\xb6vrades borgen av den polske hertigen Mieszko I, och Schlesien kom att lyda under huset Piast under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5rhundradena. H\xc3\xa4ndelsen omn\xc3\xa4mns i Monachus Sazavensis kr\xc3\xb6nika i klostret S\xc3\xa1zava i B\xc3\xb6hmen, och ortnamnet \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed ett av de \xc3\xa4ldsta nedtecknade i Schlesien. I Thietmar av Merseburgs kr\xc3\xb6nika omn\xc3\xa4mns att den tysk-romerske kejsaren Henrik II f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves bel\xc3\xa4grade borgen \xc3\xa5r 1017. \xc3\x84ven Bretislav II av B\xc3\xb6hmen bel\xc3\xa4grade borgen utan framg\xc3\xa5ng \xc3\xa5r 1093, och Niemcza f\xc3\xb6rblev i polsk \xc3\xa4go. 1137 firades det slutliga undertecknandet av freden i K\xc5\x82odzko mellan Boleslav III av Polen och Sobeslav I av B\xc3\xb6hmen h\xc3\xa4r. 1155 blev den bef\xc3\xa4sta orten huvudort i ett borgl\xc3\xa4n._NEWLINE_Genom Polens delning efter Boleslav III:s d\xc3\xb6d kom staden att bli en del av hertigd\xc3\xb6met Schlesien, under den schlesiska grenen av huset Piast, och blev efter hertigd\xc3\xb6mets delning del av hertigd\xc3\xb6met Wroc\xc5\x82aw. Under 1200-talet slog sig tyska bos\xc3\xa4ttare ned i orten och 1282 fick orten stadsr\xc3\xa4ttigheter. I slutet av 1200-talet fick staden en stadsmur som fortfarande \xc3\xa4r delvis bevarad, och stadens slott uppf\xc3\xb6rdes i sten. 1311 kom hertigd\xc3\xb6met Wroc\xc5\x82aw \xc3\xa5ter att delas och staden blev del av hertigd\xc3\xb6met Brzeg. Tillsammans med hertigd\xc3\xb6met Brzeg kom staden att erk\xc3\xa4nna kungariket B\xc3\xb6hmens l\xc3\xa4ns\xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet 1329, vilket bekr\xc3\xa4ftades i f\xc3\xb6rdraget i Tren\xc4\x8d\xc3\xadn 1335.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xb6hmen och Habsburgmonarkin 1335\xe2\x80\x931742\n_START_PARAGRAPH_\nStaden intogs av husiterna 1430 och j\xc3\xa4mnades med marken efter att hertig Ludvig III av Ohlau \xc3\xa5terer\xc3\xb6vrat staden 1434. Under ren\xc3\xa4ssansen kom stadens betydelse som handelscentrum att minska, och grannst\xc3\xa4derna Frankenstein och Reichenbach kom att \xc3\xb6verta stadens roll som centrum i regionen. F\xc3\xb6rst under 1500-talet kom staden att \xc3\xa5terh\xc3\xa4mta sig efter 1430-talets f\xc3\xb6rst\xc3\xb6relse. 1585 byggdes slottet om i ren\xc3\xa4ssansstil och gavs namnet Hedwigsburg, som s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r hertigarna av Nimptsch. Eftersom hertigtiteln innehades av hertigarna av Brieg, kom slottet i praktiken aldrig att fungera som huvudsakligt residens. 1534 inf\xc3\xb6rdes den lutherska reformationen i staden. \xc3\x85r 1612 uppf\xc3\xb6rdes S:t Georgskyrkan p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r den medeltida S:t Adalbertskyrkan._NEWLINE_Det trettio\xc3\xa5riga kriget blev ett sv\xc3\xa5rt bakslag f\xc3\xb6r stadens ekonomiska \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtning. 1633 br\xc3\xa4ndes staden av Wallensteins trupper, och efter en pestepidemi angavs 91 av stadens 103 fastigheter vara \xc3\xb6vergivna. 1642 plundrades staden efter att ha intagits av svenska trupper under Lennart Torstensson. Efter att den siste hertigen av huset Piast, Georg Vilhelm av Liegnitz, avlidit 1675, uppgick staden och hertigd\xc3\xb6met i de b\xc3\xb6hmiska kronl\xc3\xa4nderna under Habsburgmonarkin. I och med detta kom \xc3\xa4ven motreformationen att inf\xc3\xb6ras i staden, vilket ledde till mots\xc3\xa4ttningar mellan stadens protestantiska och katolska f\xc3\xb6rsamlingar. Slottet och den katolska Hedvigskyrkan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i en brand 1735, och medan den katolska kyrkan snart \xc3\xa5teruppbyggdes kom slottet f\xc3\xb6rst 1830 att \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6ras, d\xc3\xa4r endast en sgrafittodekorerad oktagonal byggnad \xc3\xa5terstod av ren\xc3\xa4ssansslottet.\n_START_SECTION_\nPreussen och Tyska riket 1742\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\n1742 tillf\xc3\xb6ll staden Preussen genom \xc3\x96sterrikiska tronf\xc3\xb6ljdskriget. Under Napoleonkrigen plundrades staden flera g\xc3\xa5nger av Rhenf\xc3\xb6rbundets styrkor. 1859 h\xc3\xa4rjade en st\xc3\xb6rre stadsbrand. 1884 fick staden j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsanslutning via Heidersdorf i riktning mot Breslau och 1894 vidare mot Ober Peilau. Mellan 1818 och 1932 var staden huvudort i Landkreis Nimptsch i provinsen Schlesien respektive provinsen Niederschlesien._NEWLINE_Staden klarade sig undan f\xc3\xb6rst\xc3\xb6relse under andra v\xc3\xa4rldskriget. Under kriget fanns ett satellitl\xc3\xa4ger till koncentrationsl\xc3\xa4gret Gross-Rosen i staden.\n_START_SECTION_\nPolen 1945\xe2\x80\x93\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigsslutet 1945, d\xc3\xa5 staden tillf\xc3\xb6ll Polen genom Potsdam\xc3\xb6verenskommelsen, f\xc3\xb6rdrevs den tyska befolkningen. Under decennierna efter krigsslutet \xc3\xa5terbefolkades staden successivt av polska bos\xc3\xa4ttare och flyktingar fr\xc3\xa5n de tidigare polska omr\xc3\xa5dena \xc3\xb6ster om Curzonlinjen, men stora delar av stadens historiska byggnader f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll. 1964 revs Hedvigskyrkan och slottets ren\xc3\xa4ssansoktagon, men delar av kyrkans barockinredning f\xc3\xb6rdes till Nationalmuseet i Wroc\xc5\x82aw. Av slottet \xc3\xa5terst\xc3\xa5r idag 1800-talsflygeln, som efter kriget anv\xc3\xa4ndes som fabrik.\n_START_SECTION_\nKommunikationer\n_START_PARAGRAPH_\nEuropav\xc3\xa4gen E67, genom Polen skyltad som nationell landsv\xc3\xa4g nr 8 (DK 8), passerar f\xc3\xb6rbi staden p\xc3\xa5 en kringg\xc3\xa5ende led v\xc3\xa4ster om t\xc3\xa4torten. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen genom staden \xc3\xa4r idag nedlagd. N\xc3\xa4rmaste trafikerade j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstation finns i Pi\xc5\x82awa G\xc3\xb3rna, omkring 10 kilometer \xc3\xa5t sydv\xc3\xa4st.'