b'\n_START_ARTICLE_\nSterlett\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nSterletten \xc3\xa4r en l\xc3\xa5ngsmal fisk med spetsig nos och en kropp t\xc3\xa4ckt av flera benplattor.  Framtill p\xc3\xa5 den upp\xc3\xa5tb\xc3\xb6jda nosens undersida finns 4 fransiga sk\xc3\xa4ggt\xc3\xb6mmar. Rygg och sidor \xc3\xa4r gr\xc3\xa5 till brunaktiga, undersidan \xc3\xa4r blekt gulaktig. Den tandl\xc3\xb6sa, r\xc3\xb6rlika munnen kan skjutas fram\xc3\xa5t f\xc3\xb6r att suga upp f\xc3\xb6da. Ryggfenan \xc3\xa4r placerad l\xc3\xa5ngt bak\xc3\xa5t, har 13 taggstr\xc3\xa5lar och 28 mjukstr\xc3\xa5lar. Analogt har analfenan 9 taggstr\xc3\xa5lar och 14 till 18 mjukstr\xc3\xa5lar. Som mest kan fisken bli 125cm l\xc3\xa5ng och v\xc3\xa4ga 16 kg.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nUtbredningsomr\xc3\xa5det omfattar floder som rinner ut i Svarta, Azovska och Kaspiska haven samt Sibirien fr\xc3\xa5n Obs flodom\xc3\xa5de \xc3\xb6sterut till Jenisejs. Idag f\xc3\xb6rekommer den framf\xc3\xb6r allt i Volga, Uralfloden och Donau. Den har tillf\xc3\xa4lligt p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats i Bottniska viken vid Vasa och Finska viken.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nArten lever framf\xc3\xb6r allt i floder, \xc3\xa4ven om den ocks\xc3\xa5 kan g\xc3\xa5 ut i brackvatten. De tidigare anadroma populationerna, som permanent levde i salt- eller brackvatten och endast gick upp i s\xc3\xb6tvatten f\xc3\xb6r att leka, \xc3\xa4r emellertid numera utd\xc3\xb6da. I floder f\xc3\xb6redrar den starkt str\xc3\xb6mmande och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis djupt vatten. F\xc3\xb6dan, som best\xc3\xa5r av olika bottenlevande, ryggradsl\xc3\xb6sa djur som bl\xc3\xb6tdjur och insektslarver, tas g\xc3\xa4rna i \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmade omr\xc3\xa5den. Inf\xc3\xb6r vintern samlas fiskarna i h\xc3\xa5lor i flodbottnen, d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig t\xc3\xa4mligen passiva och inte f\xc3\xb6rt\xc3\xa4r n\xc3\xa5gon f\xc3\xb6da. H\xc3\xb6gsta konstaterade \xc3\xa5lder \xc3\xa4r 20 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nSterletten blir k\xc3\xb6nsmogen mellan 3 och 5 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder f\xc3\xb6r hanar, 5 och 8 f\xc3\xb6r honor. Populationen i Sibirien utvecklas l\xc3\xa5ngsammare; hanarna d\xc3\xa4r blir inte k\xc3\xb6nsmogna f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n de har n\xc3\xa5tt 7 till 9 \xc3\xa5r, honorna 9 till 12. Leken sker i april till juni n\xc3\xa4r vattentemperaturen n\xc3\xa5r \xc3\xb6ver 10\xc2\xb0C. Honorna kan hoppa \xc3\xb6ver n\xc3\xa5got \xc3\xa5r ibland, medan hanarna parar sig varje \xc3\xa5r. Lekplatsen utg\xc3\xb6rs av grusbottnar med starkt str\xc3\xb6mmande vatten, dit arten vandrar fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vervintringsplatserna l\xc3\xa4ngre ner i floden. Honan kan l\xc3\xa4gga upp till 130\xc2\xa0000 sm\xc3\xa5, klibbiga \xc3\xa4gg som kl\xc3\xa4cks efter 4 till 9 dygn.Ungfiskarna stannar kvar d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6tts \xc3\xb6ver sommaren. Arten kan hybridisera med st\xc3\xb6r och husen.\n_START_SECTION_\nKommersiell anv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nSterletten \xc3\xa4r f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r ett omfattande fiske, \xc3\xa4ven om det p\xc3\xa5 senare tid (sedan 2000) har b\xc3\xb6rjat regleras. Den odlas dessutom, och rommen anv\xc3\xa4nds till finkornig kaviar. Inplanteringsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k har gjorts i m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, bland annat i Sverige i n\xc3\xa5gra sj\xc3\xb6ar i Stockholms omgivningar i b\xc3\xb6rjan av 1730-talet, och i Finland i Petjora under 1910-talet, men utan permanenta resultat.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nSterletten \xc3\xa4r klassificerad som s\xc3\xa5rbar ("VU") av IUCN, underklassificering "A2cde", och best\xc3\xa5ndet minskar. Fr\xc3\xa4msta hotet \xc3\xa4r \xc3\xb6verfiske. En fiskekvot existerar sedan \xc3\xa5r 2000, men den illegala f\xc3\xa5ngsten ber\xc3\xa4knas \xc3\xb6verskrida denna med en faktor 6 till 10 g\xc3\xa5nger. Dammutbyggnad, vattenf\xc3\xb6roreningar och hybridisering med artificiellt producerade korsningar med vanlig st\xc3\xb6r \xc3\xa4r andra hot.'