b'\n_START_ARTICLE_\nQuerelle des anciens et des modernes\n_START_PARAGRAPH_\nQuerelle des anciens et des modernes [k\xc9\x99\xcb\x88\xca\x80\xc9\x9bl dez\xc9\x91\xcc\x83\xcb\x88sj\xc9\x9b\xcc\x83 edem\xc9\x94\xcb\x88d\xc9\x9b\xca\x80n] (fr., \'striden mellan de gamla och de moderna\'), den litter\xc3\xa4ra strid i Frankrike vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen fr\xc3\xa5n 1600- till 1700-talet som handlade om huruvida kung Ludvig XIV:s tid kunde m\xc3\xa4ta sig med antiken och i vilken utstr\xc3\xa4ckning den senare alltj\xc3\xa4mt kunde vara f\xc3\xb6rebilden f\xc3\xb6r samtida litteratur och konst.\n_START_SECTION_\nInternationella verkningar\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 den franska "Querelle" redan stod i en l\xc3\xa4ngre europeisk tradition av uppg\xc3\xb6relser med olika strukturer (s\xc3\xa4rskilt under ren\xc3\xa4ssansen), blev striden mellan Perrault och Boileau snabbt bekant ocks\xc3\xa5 utanf\xc3\xb6r Frankrikes gr\xc3\xa4nser och anpassades i olika utformningar till de r\xc3\xa5dande f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena._NEWLINE_\xc3\x84nnu medan diskussionen i den Franska akademien fortgick offentliggjorde sir William Temple (1628\xe2\x80\x931699) som reaktion p\xc3\xa5 Fontenelles "Digression sur les Anciens et les Modernes" (1688) sin "Essay upon the ancient and modern learning" (1690), d\xc3\xa4r han understr\xc3\xb6k Bernard of Chartres bevingade ord att vi ser mera \xc3\xa4n v\xc3\xa5ra f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare endast f\xc3\xb6r att vi \xc3\xa4r dv\xc3\xa4rgar som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 giganters axlar. \xc3\x85 andra sidan reagerade William Wotton (1666\xe2\x80\x931727) med sin "Reflections upon ancient and modern learning" (1694). S\xc3\xa5 utvecklade sig ocks\xc3\xa5 i England en strid, i vilken bland andra Richard Bentley (1662\xe2\x80\x931742) och Alexander Pope (1688\xe2\x80\x931744) ingrep. Dess g\xc3\xa4ngse namn "Battle of the Books" blev den engelska debatten om Temples sekreterare Jonathan Swift (1667\xe2\x80\x931745), som i de motsatta l\xc3\xa4gren s\xc3\xa5g tv\xc3\xa5 mer generella v\xc3\xa4rlds\xc3\xa5sk\xc3\xa5dningar och 1704 anonymt offentliggjorde sin "Full and True Account of the Battle fought last Friday between the Ancient and the Modern Books in St. James\'s Library". _NEWLINE_Som en liten tysk variant av "Querelle" kan man betrakta striden mellan Johann Christoph Gottsched, Johann Jakob Bodmer och Johann Jakob Breitinger om det "underbara". En viktig funktion f\xc3\xb6r \xc3\xb6verflyttandet av "Querelle" till det tyska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det hade Johann Joachim Winckelmann, s\xc3\xa4rskilt med sin "Gedancken \xc3\xbcber die Nachahmung der Griechischen Wercke in der Mahlerey und Bildhauer-Kunst" fr\xc3\xa5n 1755. Mot slutet av 1700-talet stiger "Querelle"-tematiken upp hos Johann Gottfried Herder, Friedrich Schiller och Friedrich Schlegel._NEWLINE_Nyare svallv\xc3\xa5gor p\xc3\xa5 detta tema utg\xc3\xb6rs av Matthew Arnolds litteraturkritik och nyhumanismen med namn som Irving Babbitt och Paul Elmer More, vilka k\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r studiet av klassisk litteratur som en b\xc3\xa4rande stomme i humanisisk utbildning.'