b'\n_START_ARTICLE_\nUlug Beg\n_START_PARAGRAPH_\nUlug Beg Gurgan, f\xc3\xb6dd 22 mars 1394 i Soltaniyeh i nuvarande Iran, d\xc3\xb6d den 25 eller 27 oktober 1449 i Samarkand i nuvarande Uzbekistan, var sonson till Timur Lenk och blev k\xc3\xa4nd som sin tids fr\xc3\xa4mste astronom.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nUlug Beg Gurgan hette egentligen Muhammad Taragay; Ulug Beg betyder "store prins". Han var son till Shah Rukh Mirza, som \xc3\xa4rvt det timuridiska riket efter sin far Timur Lenk. Han blev genom gifterm\xc3\xa5l \xc3\xa4ven f\xc3\xb6renad med Djingis Khans sl\xc3\xa4kt, d\xc3\xa4rav tillnamnet Gurgan, "sv\xc3\xa4rson". Ulug Beg var st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r sin far i V\xc3\xa4stturkestan och efter dennes d\xc3\xb6d 1447 blev han h\xc3\xa4rskare i hela riket. 1449 ledde Ulug Begs \xc3\xa4ldste son ett uppror mot sin far. Fadern togs tillf\xc3\xa5nga och blev avr\xc3\xa4ttad._NEWLINE_1941 uppt\xc3\xa4ckte man att Ulug Beg l\xc3\xa5g begravd i sin farfar Timur Lenks mausoleum Gur-Emir i Samarkand, kl\xc3\xa4dd som en martyr. Skelettet visade att han hade blivit halshuggen._NEWLINE_Ulug Beg styrde sitt rike fr\xc3\xa5n Samarkand. Staden blev under hans ledning ett centrum f\xc3\xb6r islamisk kultur och vetenskap. 1420 grundade han en madrasa, en h\xc3\xb6gre l\xc3\xa4rdomsanstalt. D\xc3\xa4r undervisade han sj\xc3\xa4lv liksom flera av tidens mest ansedda l\xc3\xa4rde, bland dem den persiske matematikern al-Kashi._NEWLINE_Asteroiden 2439 Ulugbek \xc3\xa4r uppkallad efter honom.\n_START_SECTION_\nObservatorium\n_START_PARAGRAPH_\nSom barn hade Ulug Beg bes\xc3\xb6kt det stora Maragha-observatoriet i nuvarande nordv\xc3\xa4stra Iran. D\xc3\xa4r hade man byggt en stor vertikal cirkelb\xc3\xa5ge i nord-sydlig riktning med en radie p\xc3\xa5 18,4 meter. Denna meridiancirkel anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att best\xc3\xa4mma himlakropparnas exakta positioner och detta instrument tj\xc3\xa4nade som f\xc3\xb6rebild n\xc3\xa4r Ulug Beg 1424-29 l\xc3\xa4t uppf\xc3\xb6ra ett astronomiskt observatorium i Samarkand._NEWLINE_Den nya instrumentet, en Fakhri-sextant, fick en diameter p\xc3\xa5 drygt 40 meter och blev d\xc3\xa4rmed v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta. Dess nedersta s\xc3\xb6dra del l\xc3\xa5g 11 meter under markytan och den norra delen 33 meter \xc3\xb6ver marken. Tv\xc3\xa5 breda skenor eller murar av polerad marmor l\xc3\xb6pte parallellt ca 50 cm fr\xc3\xa5n varandra, se bild till h\xc3\xb6ger och \xc3\xa4ven \xc3\xb6verst. I marmorn fanns markeringar f\xc3\xb6r grader och delar av grader._NEWLINE_Man vet inte exakt hur instrumentet anv\xc3\xa4ndes men det byggdes framf\xc3\xb6r allt f\xc3\xb6r att studera solen, m\xc3\xa5nen och planeterna. I b\xc3\xa5gens centrum, allts\xc3\xa5 fyrtio meter fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5gen, b\xc3\xb6r ha funnits en siktsk\xc3\xa5ra. Observat\xc3\xb6ren kan ha suttit mellan marmorskenorna och med en anordning (ett sikte), som kunde l\xc3\xb6pa upp eller ner l\xc3\xa4ngs skenorna, siktat genom sk\xc3\xa5ran mot himlakroppen. (Detta var innan kikaren b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r astronomiska observationer.) N\xc3\xa4r objektet framtr\xc3\xa4dde genom de b\xc3\xa5da siktena, noterades det bakre siktets position p\xc3\xa5 b\xc3\xa5gen. Samtidigt l\xc3\xa4ste man av tidpunkten med hj\xc3\xa4lp av ett vattenur, en klepsydra._NEWLINE_Instrumentet kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6r att best\xc3\xa4mma ekliptikans lutning, lutningens precession, v\xc3\xa5rdagj\xc3\xa4mningspunkten och det tropiska \xc3\xa5rets l\xc3\xa4ngd. _NEWLINE_Vid observatoriet fanns sannolikt ocks\xc3\xa5 andra instrument, som armillarsf\xc3\xa4r, astrolabium och triquetrum. _NEWLINE_Efter Ulug Begs d\xc3\xb6d 1449 f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes observatoriet och med tiden upph\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 de astronomiska studierna vid madrasan. Vid b\xc3\xb6rjan av 1500-talet \xc3\xa5terstod bara ruiner av observatoriet och med tiden gl\xc3\xb6mdes platsen bort. 1908 uppt\xc3\xa4ckte den ryske arkeologen V. L. Vyatkin resterna av observatoriet och p\xc3\xa5 1970-talet l\xc3\xa4t man bygga ett museum vid platsen, en h\xc3\xb6jd ca 3 km fr\xc3\xa5n Samarkands gamla centrum, Registan.\n_START_SECTION_\nAstronomiska och trigonometriska tabeller\n_START_PARAGRAPH_\nUlug Beg och hans medarbetare utarbetade encyklopedin Zij-i Sultan-i Gurkani ("Gurgan-Sultanens astronomiska tabeller"), ett verk med en teoretisk del och en del med astronomiska och trigonometriska tabeller. _NEWLINE_Stj\xc3\xa4rnkatalogen var den f\xc3\xb6rsta nya f\xc3\xb6rteckningen sedan Hipparchos tid (ca 190-125 f.Kr). Den inneh\xc3\xb6ll 1018 stj\xc3\xa4rnor, ungef\xc3\xa4r samma stj\xc3\xa4rnor som Klaodios Ptolemaios (ca 90-170 e.Kr) Almagest och grundade sig p\xc3\xa5 dennes geocentriska v\xc3\xa4rldsbild, men stj\xc3\xa4rnornas positioner var ofta angivna med betydligt b\xc3\xa4ttre noggrannhet. En del av positionerna fastst\xc3\xa4lldes vid observatoriet i Samarkand, andra h\xc3\xa4mtades fr\xc3\xa5n en arabisk stj\xc3\xa4rnkatalog som byggde p\xc3\xa5 Almagest._NEWLINE_De fem k\xc3\xa4nda planeternas r\xc3\xb6relser angavs med ett fel p\xc3\xa5 bara 2-5 b\xc3\xa5gsekunder. (Merkurius var sv\xc3\xa5rare att observera; h\xc3\xa4r blev felet upp till tio b\xc3\xa5gsekunder). Ekliptikans lutning fastst\xc3\xa4lldes med ett fel p\xc3\xa5 32 b\xc3\xa5gsekunder och Samarkands latitud angavs till 39\xc2\xb0 38\' (korrekt \xc3\xa4r 39\xc2\xb0 42\')._NEWLINE_De trigonometriska tabellerna utarbetades genom att f\xc3\xb6rst med hj\xc3\xa4lp av successiva approximationer g\xc3\xb6ra en mycket noggrann utr\xc3\xa4kning av sinus f\xc3\xb6r 1 grad. Man kom fram till v\xc3\xa4rdet sin 1\xc2\xb0 = 0,017452406437283571 (de tv\xc3\xa5 sista decimalerna \xc3\xa4r fel). Detta v\xc3\xa4rde kunde man sedan anv\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r ber\xc3\xa4kning av sinus och tangens med nio decimaler f\xc3\xb6r varje b\xc3\xa5gminut upp till 45\xc2\xb0 och sedan f\xc3\xb6r var femte b\xc3\xa5gminut upp till 90\xc2\xb0.'