b'\n_START_ARTICLE_\nMullvad\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nMullvaden \xc3\xa4r ett litet djur som m\xc3\xa4ter 11 till 16\xc2\xa0cm och v\xc3\xa4ger 72 till 128 gram. Den har spetsig nos och en cylindrisk kropp som \xc3\xa4r t\xc3\xa4ckt av t\xc3\xa4t skimrande m\xc3\xb6rk p\xc3\xa4ls. Djuret \xc3\xa4r svart-bl\xc3\xa5aktigt eller svart-gr\xc3\xa5aktigt, undantagsvis kan den vara vit eller gulaktig av genetiska orsaker. Svansen \xc3\xa4r cirka 2,5\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng._NEWLINE_\xc3\x96gonen \xc3\xa4r mycket sm\xc3\xa5 och \xc3\xb6rat saknar ytter\xc3\xb6ra. Nosen slutar med ett l\xc3\xa5ngsmalt tryne som b\xc3\xa4rs upp av ett speciellt ben. Nosen \xc3\xa4r ett k\xc3\xa4nsligt k\xc3\xa4nselorgan som inte anv\xc3\xa4nds i gr\xc3\xa4vandet. Framf\xc3\xb6tterna \xc3\xa4r v\xc3\xa4l anpassade f\xc3\xb6r gr\xc3\xa4vning, med fem \xc3\xa4kta fingrar som \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsedda med kraftiga klor och f\xc3\xb6renade med ett membran som n\xc3\xa5r n\xc3\xa4stan \xc3\xa4nda fram till klorna. Dessutom har mullvaden ytterligare en "tumme" som bildas av ett sesamben (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r med bilden av mullvadens skelett)._NEWLINE_Deras syn \xc3\xa4r d\xc3\xa5lig och de kan inte urskilja r\xc3\xb6relser, vilket g\xc3\xb6r den mycket s\xc3\xa5rbar ovan jord. Den h\xc3\xb6r bra. Den har mycket kraftiga t\xc3\xa4nder och kan dra ut en mask ur jorden \xc3\xa4ven om denna har flera centimeters f\xc3\xa4ste. Det taktila sinnet \xc3\xa4r mycket v\xc3\xa4lutvecklat, med s\xc3\xa4rskilda k\xc3\xa4nselh\xc3\xa5r p\xc3\xa5 nosen, framf\xc3\xb6tterna och bakf\xc3\xb6tterna. Den har ocks\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4rskilt k\xc3\xa4nselorgan l\xc3\xa4ngst ut i nosen.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nMullvaden \xc3\xa4r en av nio arter i sl\xc3\xa4ktet Talpa. De andra arterna i sl\xc3\xa4ktet f\xc3\xb6rekommer vid Medelhavet samt i nord\xc3\xb6stra och v\xc3\xa4stra Asien. Hur dessa arter \xc3\xa4r sl\xc3\xa4kt med varandra \xc3\xa4r huvudsakligen outforskat. Sl\xc3\xa4ktet Talpa och flera arter fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stra- och syd\xc3\xb6stra Asien bildar tillsammans sl\xc3\xa4ktgruppen Talpini.\n_START_SECTION_\nUtbredning och habitat\n_START_PARAGRAPH_\nArten f\xc3\xb6rekommer fr\xc3\xa5n Storbritannien i v\xc3\xa4st (den saknas p\xc3\xa5 Irland) \xc3\xb6ver Central- och \xc3\x96steuropa till v\xc3\xa4stra delar av Sibirien, ungef\xc3\xa4r till regionen av floderna Ob och Irtysj. Mullvaden finns \xc3\xa4ven i s\xc3\xb6dra Nordeuropa men den f\xc3\xb6redrar tempererade omr\xc3\xa5den och saknas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r l\xc3\xa4ngst i norr samt i Kaukasus och vid Medelhavet. I de sistn\xc3\xa4mnda regionerna finns d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r andra arter av sl\xc3\xa4ktet Talpa. I Alperna f\xc3\xb6rekommer den upp till 2\xc2\xa0400 meter \xc3\xb6ver havet.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige f\xc3\xb6rekommer den fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5ne och vanligen norrut till \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland och V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland. Enstaka fynd norr om denna region \xc3\xa4r dokumenterade._NEWLINE_I Finland f\xc3\xb6rekommer den betydligt l\xc3\xa4ngre norrut \xc3\xa4nda upp till \xc3\x96sterbotten\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nMullvaden f\xc3\xb6redrar b\xc3\xb6rdig sl\xc3\xa4ttmark men f\xc3\xb6rekommer lokalt i bergstrakter. Habitatet utg\xc3\xb6rs av \xc3\xa4ngar, skogar, tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar och odlingsmark, och den undviker vanligen barrskogar, sandiga kullar och myrmark._NEWLINE_Mullvaden \xc3\xa4r ett ensamlevande djur som lever st\xc3\xb6rsta delen av sitt liv nere i de underjordiska g\xc3\xa5ngarna som den gr\xc3\xa4ver ut. Den lever i ett komplext system av g\xc3\xa5ngar, djupa (15\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm) g\xc3\xa5ngar som \xc3\xa4r ganska permanenta samt ytligare g\xc3\xa5ngar (n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 centimeter under ytan) som \xc3\xa4r tillf\xc3\xa4lliga. De ytliga g\xc3\xa5ngarna anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka mat och f\xc3\xb6r att hitta en partner. Mullvadsh\xc3\xb6garna bildas d\xc3\xa4r mullvaden skyfflar ut jord i \xc3\xa4nden p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5ng. Boet \xc3\xa4r i allm\xc3\xa4nhet en enkel utvidgning av en av de djupa g\xc3\xa5ngarna och en milj\xc3\xb6 d\xc3\xa4r den kan uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla acceptabel temperatur. Ytan som mullvaden genomletar i jakt p\xc3\xa5 sin f\xc3\xb6da varierar mellan 600 och 900\xc2\xa0kvadratmeter. Sin n\xc3\xa4rvaro ger mullvaden till k\xc3\xa4nna genom att kasta upp st\xc3\xa4ndigt nya jordh\xc3\xb6gar, som visar utstr\xc3\xa4ckningen av dess jaktomr\xc3\xa5de och utg\xc3\xb6rs av den jord som avl\xc3\xa4gsnats ur de v\xc3\xa5gr\xc3\xa4ta g\xc3\xa5ngar som den gr\xc3\xa4vt._NEWLINE_Den s\xc3\xb6ker \xc3\xa4ven sin f\xc3\xb6da under mark. den lever av andra jordlevande djur som daggmaskar (80\xc2\xa0%), larver, insekter, n\xc3\xa4bbm\xc3\xb6ss, sniglar etc. Dessutom \xc3\xa4ter den ocks\xc3\xa5 sn\xc3\xa4ckor, grodor samt sm\xc3\xa4rre kr\xc3\xa4ldjur. Den \xc3\xa4ter dagligen omkring 50\xc2\xa0% av sin egen kroppsvikt (5 till 50\xc2\xa0gram, genomsnittligt 20\xc2\xa0gram). P\xc3\xa5 grund av sin mycket stora aptit m\xc3\xa5ste den st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6rstora de ytligt liggande g\xc3\xa5ngarna. Vid bytets upps\xc3\xb6kande v\xc3\xa4gleds mullvaden av sitt synnerligen starkt utvecklade luktsinne. \xc3\x84ven dess h\xc3\xb6rsel \xc3\xa4r f\xc3\xb6rtr\xc3\xa4fflig._NEWLINE_Hannen och honan har skilda bon. Boet markeras med urin och dessutom producerar mullvaden en luktande k\xc3\xb6rtelv\xc3\xa4tska som troligen hj\xc3\xa4lper hannar och honor att hitta varandra under parningstiden._NEWLINE_Med hj\xc3\xa4lp av sina starka nackmuskler och de skovellika h\xc3\xa4nderna river mullvaden s\xc3\xb6nder jordklumparna och kastar dem bakom sig med utomordentlig snabbhet. I g\xc3\xa5ngarna r\xc3\xb6r sig mullvaden mycket fort. Den n\xc3\xa5r d\xc3\xa4r en hastighet p\xc3\xa5 67\xc2\xa0meter/minut (cirka 4\xc2\xa0kilometer/timme). Mullvaden simmar ocks\xc3\xa5 ganska bra._NEWLINE_Mullvadarna \xc3\xa4r osociala och k\xc3\xa4mpar med varandra vid stridigheter om reviret. Honor har i sina \xc3\xa4ggstockar ett omr\xc3\xa5de (ovotestis) som producerar testosteron. Troligen \xc3\xa4r de d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r lika aggressiva som hannarna._NEWLINE_Under vintern ligger djuret inte i dvala, varf\xc3\xb6r det p\xc3\xa5 kalla breddgrader d\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste upps\xc3\xb6ka sin f\xc3\xb6da p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre djup._NEWLINE_Mullvaden jagas av olika rovf\xc3\xa5glar samt av r\xc3\xa4var och vildsvin. \xc3\x84ven hundar och tamkatter d\xc3\xb6dar ibland mullvadar.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nFortplantningen \xc3\xa4ger normalt rum en g\xc3\xa5ng per \xc3\xa5r mellan mars och maj och resulterar i en kull p\xc3\xa5 2\xe2\x80\x947 ungar (genomsnitt 3). Dr\xc3\xa4ktighetstiden \xc3\xa4r 4\xe2\x80\x935 veckor (genomsnitt 33 dagar) och ungarna diar ungef\xc3\xa4r 6 veckor. Vid f\xc3\xb6dseln \xc3\xa4r ungdjuren nakna, blinda och inte st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n en bondb\xc3\xb6na, vilket g\xc3\xb6r att de h\xc3\xb6r till de mest hj\xc3\xa4lpl\xc3\xb6sa bland d\xc3\xa4ggdjurens ungar. Eftersom de redan fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rsta b\xc3\xb6rjan har stor aptit, tillv\xc3\xa4xer de dock snabbt. Efter tv\xc3\xa5 m\xc3\xa5nader l\xc3\xa4mnar de unga boet. De tar d\xc3\xa5 ofta v\xc3\xa4gen ovan jord, och blir d\xc3\xa4rmed ett l\xc3\xa4tt byte f\xc3\xb6r rovdjur._NEWLINE_Mullvadar kan bli 4 till 5 \xc3\xa5r gamla, men de flesta individerna d\xc3\xb6r tidigare. Unders\xc3\xb6kningar visade att tv\xc3\xa5 tredjedelar av populationen i ett visst omr\xc3\xa5de \xc3\xa4r ett \xc3\xa5r gammal eller yngre. Individer som \xc3\xa4r tre \xc3\xa5r eller \xc3\xa4ldre hittas s\xc3\xa4llan.\n_START_SECTION_\nSom skadedjur\n_START_PARAGRAPH_\nMullvaden anses vara ett skadedjur i odlingar. Alfred Brehm skrev i sitt verk Djurens liv att: "mullvaden \xc3\xa4r i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till sin storlek (ett) fruktansv\xc3\xa4rdt rofdjur", och liknande uppfattningar bidrog till artens d\xc3\xa5liga rykte i flera decennier.\n_START_SECTION_\nBygdem\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nI V\xc3\xa4sterbottens bygdem\xc3\xa5l kallas mullvaden gwann.'