b'\n_START_ARTICLE_\nMoral\n_START_PARAGRAPH_\nMoral (av latinets adjektiv moralis, "det som r\xc3\xb6r sederna") \xc3\xa4r en kvalitativ egenskap i en handling, ett beteende eller hos en person att f\xc3\xb6lja de etiska normerna, att f\xc3\xb6lja god sed. Det kan ocks\xc3\xa5 betyda f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen inf\xc3\xb6r vad som \xc3\xa4r r\xc3\xa4tt och fel. Med moral kan ocks\xc3\xa5 avses regler och principer f\xc3\xb6r handling som m\xc3\xa4nniskor anser att det \xc3\xa4r deras plikt att leva efter. S\xc3\xa5dana regler och principer studeras s\xc3\xa4rskilt i etiken._NEWLINE_Termen moralisk anv\xc3\xa4nds som sammanfattning av de beteenden som \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmer med god sed f\xc3\xb6r en enskild m\xc3\xa4nniska, grupp eller kollektiv av m\xc3\xa4nniskor. Det betecknar vidare en uppfattning om k\xc3\xa4nslan av vad som \xc3\xa4r riktigt ur sedlig synpunkt; f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet att handla p\xc3\xa5 ett sedligt riktigt s\xc3\xa4tt eller f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga d\xc3\xa4rtill._NEWLINE_Med ett akademiskt spr\xc3\xa5kbruk avser "moral" en persons eller kulturs etiska normer, vare sig dessa \xc3\xa4r goda eller onda; \xc3\xa4ven "omoraliska" personer kan s\xc3\xa5ledes anses ha en moral. En viss moraluppfattning \xc3\xa4r ofta kopplad till en viss v\xc3\xa4rlds- eller livs\xc3\xa5sk\xc3\xa5dning, till exempel socialism eller kristendom (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r Jesu bergspredikan). \xc3\x85 andra sidan \xc3\xa4r moral i marxistiskt spr\xc3\xa5kbruk \xc3\xa4ven s\xc3\xa5dant som p\xc3\xa5 ett mer omedelbart s\xc3\xa4tt avspeglar villkoren f\xc3\xb6r det materiella samh\xc3\xa4llslivet; moralregler som "var och en efter egen f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga", eller i liberala, atomistiska, perspektiv; "ensam \xc3\xa4r stark", och s\xc3\xa5 vidare._NEWLINE_Begreppet anv\xc3\xa4nds ibland \xc3\xa4ven som en synonym till "etik". Etiken behandlar fr\xc3\xa5gor som hur de b\xc3\xa4sta moraliska konsekvenserna kan \xc3\xa5stadkommas i specifika situationer till exempel (till\xc3\xa4mpad etik), hur man avg\xc3\xb6r vad som har moraliskt v\xc3\xa4rde (normativ etik), vilken moral m\xc3\xa4nniskor faktiskt har (deskriptiv etik), vad som \xc3\xa4r moralens grundl\xc3\xa4ggande natur, exempelvis om den kan r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigas p\xc3\xa5 objektiva grunder (metaetik) och hur f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att vara moralisk utvecklas och denna f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gas natur i allm\xc3\xa4nhet (moralpsykologi). Inom till\xc3\xa4mpad etik \xc3\xa4r exempelvis fr\xc3\xa5gan om att ber\xc3\xb6va m\xc3\xa4nniskor deras liv kontroversiell mot bakgrund av d\xc3\xb6dsstraff, abort, d\xc3\xb6dshj\xc3\xa4lp och krig. Inom normativ etik kan en typisk fr\xc3\xa5ga vara huruvida en l\xc3\xb6gn som uttalas i syfte att skydda en person fr\xc3\xa5n att skadas \xc3\xa4r r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdigad. Inom metaetik \xc3\xa4r en central fr\xc3\xa5ga vilken mening begreppen "r\xc3\xa4tt" och "fel" har._NEWLINE_Efter p\xc3\xa5verkan av bland annat engelska har ordet "moral" \xc3\xa4ven f\xc3\xa5tt betydelsen "kampanda" eller "driftighet", i synnerhet i uttryck som "stridsmoral". Med moralisk auktoritet menas det informella inflytande en individ, institution eller stat kan ha genom att vara k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin goda och f\xc3\xb6red\xc3\xb6mliga moral. Exempel \xc3\xa4r FN, Amnesty eller Nelson Mandela.'