b'\n_START_ARTICLE_\nErik Geting\n_START_PARAGRAPH_\nErik Johannis Geting, d\xc3\xb6d mellan 1535 och 1538, var en svensk pr\xc3\xa4st och p\xc3\xa5vlig hovman._NEWLINE_Erik Geting omtalas f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i skriftliga handlingar 1487, d\xc3\xa5 han vistades i Rom. Han kallas d\xc3\xa4r "clericus Vpsalius" och h\xc3\xa4rstammade troligen fr\xc3\xa5n Uppsala. Abbedissan Ingeg\xc3\xa4rd Hansdotter vid Sko kloster, som var dotter till borgm\xc3\xa4staren i Uppsala Hans Snickare anger honom som en sl\xc3\xa4kting. En Jakob Geting var borgm\xc3\xa4stare i Uppsala 1399-1412 och en Peder Geting var jord\xc3\xa4gare i staden 1447 kan vara av samma sl\xc3\xa4kt som Erik Geting. En J\xc3\xb6ns Geting st\xc3\xa4mdes \xc3\xa4ven inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tten i Stockholm 1479, men verkar inte ha varit bosatt d\xc3\xa4r, \xc3\xa4ven denne m\xc3\xb6jligen \xc3\xa4ven en sl\xc3\xa4kting. Annars hade Erik Geting \xc3\xa4ven sl\xc3\xa4kt i Skogs-Tibble socken. Erik Geting verkar under sin tid i Rom ha passat p\xc3\xa5 att skaffa sig inkomstbringande tj\xc3\xa4nster, och redan 1487 s\xc3\xb6kte han posten som dekan i Ericus Olai och 1488 s\xc3\xb6kte han befattningar i Aarhus, T\xc3\xb8nsberg och N\xc3\xa4rtuna samt de kanonikat och prebenden som blivit lediga sedan Erik Trolle l\xc3\xa4mnat sin pr\xc3\xa4stkarri\xc3\xa4r och gift sig. Dessa erh\xc3\xb6ll han troligen allesammans. Fr\xc3\xa5n 1492 uppeh\xc3\xb6ll han sig studentkollegiet Gasa di Sapienza i Siena och anges som rektor f\xc3\xb6r universitet i Siena. Senast 1501 blev han doktor vid universitetet. \xc3\x84nnu 1501 var han kvar i Rom d\xc3\xa4r han s\xc3\xb6kte och fick Mattias Gregersson (Lillie)s kanonikat och prebenden i Uppsala men befann sig 1504 i Uppsala, d\xc3\xa4r han p\xc3\xa5 grund av sjukdom tackar nej till en inbjudan till riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndaren Svante Nilsson (Sture)s br\xc3\xb6llop. Han s\xc3\xa4ndes 1510 med ett brev f\xc3\xb6r att medla mellan \xc3\xa4rkebiskop Jakob Ulfsson och Hemming Gadh, dock utan framg\xc3\xa5ng._NEWLINE_Erik Geting skall av den nytilltr\xc3\xa4dde \xc3\xa4rkebiskopen Gustaf Trolle 1515 s\xc3\xa4nts till Sten Sture den yngre med ett en skrivelse om St\xc3\xa4kets l\xc3\xa4n som riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndaren lagt i kvarstad. Geting n\xc3\xa4rvarade vid r\xc3\xa5dm\xc3\xb6tet i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje 1516. Under bel\xc3\xa4gringen av St\xc3\xa4ket v\xc3\xa5ren 1517 f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g han tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger Trolle med pengar f\xc3\xb6r att kunna avl\xc3\xb6na sina soldater. 17 juni 1520, en kort tid efter L\xc3\xa5ngfredagsslaget vid Uppsala skrev Geting ett brev till Trolle som \xc3\xa4r en viktig k\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r h\xc3\xa4ndelsef\xc3\xb6rloppet under konflikten. Han varnar d\xc3\xa4r Trolle f\xc3\xb6r att lita p\xc3\xa5 Uppsalas borgm\xc3\xa4stare. Erik Geting var en av utf\xc3\xa4rdarna och beseglarna av k\xc3\xa4ttarf\xc3\xb6rklaringen i samband med Stockholms blodbad. Han var i juni 1523 kallad att avge ber\xc3\xa4ttelse om blodbadet. Erik Geting var en av de h\xc3\xa5rdf\xc3\xb6rare motst\xc3\xa5ndarna mot reformationen. Han kom trots det att fungera som styresman f\xc3\xb6r \xc3\xa4rkestiftet mellan Johannes Magnus landsflykt 1526 och Laurentius Petris val till \xc3\xa4rkebiskop 1531.'