b'\n_START_ARTICLE_\nLars Magnus Ericssons minnesrum\n_START_PARAGRAPH_\nLars Magnus Ericssons minnesrum var f\xc3\xb6retaget Telefon AB L.M. Ericssons representationsrum i fabriken i kvarteret Takt\xc3\xa4ckaren vid Tulegatan fr\xc3\xa5n 1903. Det inr\xc3\xa4ttades som f\xc3\xb6retagsmuseum 1930 och flyttades till Telemuseum vid Tekniska museet 1976.\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nRummet inreddes i Telefon AB L.M. Ericssons fabrik vid Tulegatan, vid ing\xc3\xa5ngen med nr 17, och invigdes 1903. Dess tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar fick en p\xc3\xa5kostad inredning. V\xc3\xa4ggarna kl\xc3\xa4ddes med mahognypaneler och jacquardv\xc3\xa4vda sidentapeter. Taket utf\xc3\xb6rdes i stuckatur, med telefonerande putti och tekniska attribut som isolatorer och h\xc3\xb6rtelefoner. I mitten av rummet finns en frist\xc3\xa5ende pelare i alabasterimitation (stuck). Nedre planets s\xc3\xb6dra v\xc3\xa4gg dolde inf\xc3\xa4llda sk\xc3\xa5p d\xc3\xa4r produktkataloger och bildalbum fr\xc3\xa5n verksamheten f\xc3\xb6rvarades. L\xc3\xa4ktaren runt \xc3\xb6vre plan fick r\xc3\xa4cken i polerad mahogny, kr\xc3\xb6nta av snidade telefondetaljer. Enligt Teknik f\xc3\xb6r alla nr 4 1940 utformades rummet av m\xc3\xb6belarkitekten Daniel Carlsson. Mitt i rummet tronar f\xc3\xb6retagets utst\xc3\xa4llningsmonter fr\xc3\xa5n Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1897.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAB L.M. Ericssons fabriker i kvarteret takt\xc3\xa4ckaren byggdes i etapper. Byggnaden p\xc3\xa5 Tulegatan 15 stod klar 1900, det dr\xc3\xb6jde ytterligare tre \xc3\xa5r innan rummet var klart. F\xc3\xb6rst anv\xc3\xa4ndes det f\xc3\xb6r styrelsem\xc3\xb6ten och f\xc3\xb6r kundbes\xc3\xb6k men p\xc3\xa5 grund av lokalbrist kom det \xc3\xa4ven att fungera som l\xc3\xb6nekontor fr\xc3\xa5n 1918 och tidvis som verkstad f\xc3\xb6r att 1930 \xc3\xa5terst\xc3\xa4llas och inredas som ett museum f\xc3\xb6r anst\xc3\xa4llda vid f\xc3\xb6retaget. AB L.M. Ericsson hade 1925 flyttat huvudkontoret till S\xc3\xb6dra Kungstornet vid Kungsgatan och lokalerna vid Tulegatan hade inte samma roll. Drivande f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla rummet var Ingenj\xc3\xb6r Gustaf Collberg vid L.M. Ericsson som genomf\xc3\xb6rde mycket av arbetet och ordnade samlingarna p\xc3\xa5 omkring 10000 objekt. I samband med att Telefon AB L. M. Ericsson i slutet av 1930-talet flyttade huvudkontor och fabrikation till nya lokaler vid Telefonplan s\xc3\xa5ldes fastigheterna i kvarteret Takt\xc3\xa4ckaren till Stockholms stad. Minnesrummet st\xc3\xa4lldes d\xc3\xa5 i ordning och \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades 1944 som museum i g\xc3\xa5va till staden. N\xc3\xa4r det omkring 1970 blev aktuellt att flytta Televerkets Telemuseum fr\xc3\xa5n lokaler vid Karlaplan till en ombyggd stall\xc3\xa4nga vid Tekniska museet inr\xc3\xa4ttades \xc3\xa4ven en lokal f\xc3\xb6r att kunna rymma inredningen. Detta blev m\xc3\xb6jligt genom att Stockholms stadsmuseum l\xc3\xa4mnade rummet i deposition \xc3\xa5t Tekniska museet. Ett omfattande arbete att montera ner och restaurera rummet p\xc3\xa5 den nya adressen p\xc3\xa5gick fr\xc3\xa5n 1976 samma \xc3\xa5r invigdes rummet av Carl XVI Gustaf varp\xc3\xa5 L.M. Ericssons minnesrum \xc3\xb6ppnade f\xc3\xb6r bes\xc3\xb6kare._NEWLINE_Den samling f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som visades i rummet omh\xc3\xa4ndertogs ocks\xc3\xa5 av Telemuseum. Samlingen utgjordes av omkring 1200 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som skildrade bolagets verksamhet fr\xc3\xa5n de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren fram till 1940-talet. AB L.M. Ericssons museikatalog som  Gustaf Collberg uppr\xc3\xa4ttat visar att f\xc3\xb6retaget vid b\xc3\xb6rjan av 1940-talet hade en samling p\xc3\xa5 omkring 10000 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. Den delades n\xc3\xa4r fastigheten s\xc3\xa5ldes upp och gallrades s\xc3\xa5 att den i delar \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades till Tekniska museet och till Telegrafverkets museum (fr\xc3\xa5n 1953 Telemuseum) och att ett tusental f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l togs med f\xc3\xb6r att kunna visas i "Nya utst\xc3\xa4llningshallen" i fabriken vid Telefonplan. Rummet \xc3\xb6vergick permanent i Tekniska museets \xc3\xa4go 2015, efter att museet tillsammans med Stockholms stadsmuseum och AB L.M. Ericsson s\xc3\xb6kt och f\xc3\xa5tt beviljat permutation av den ursprungliga g\xc3\xa5van fr\xc3\xa5n 1944.\n_START_SECTION_\nFlytt av inredningen\n_START_PARAGRAPH_\n"Rummet" bestod av en inredning i Telefon AB L.M. Ericssons fabrik vid Tulegatan. Rummet t\xc3\xb6mdes f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 inventarier. Tr\xc3\xa4panelerna i mahogny skruvades f\xc3\xb6rsiktigt ner och lagrades. Stuckaturtaket delades d\xc3\xa4refter upp i bitar och flyttades till Telemuseum. D\xc3\xa4r h\xc3\xa4ngdes stuckaturen upp i ett gjutet blindtak och h\xc3\xa4ngslades med armeringsj\xc3\xa4rn. Pelaren i alabasterimitation kommer sig av att lokalen i Thulegatan hade en b\xc3\xa4rande st\xc3\xa5lbalk i rummet. Den fungerar sedan flytten till Telemuseum som tilluftskanal f\xc3\xb6r ventilation. N\xc3\xa4r taket kommit p\xc3\xa5 plats kunde panelerna skruvas upp p\xc3\xa5 2 tums salning mot omgivande betongv\xc3\xa4ggar. Alla detaljer utf\xc3\xb6rdes med noggrannhet, till exempel st\xc3\xa4lldes alla sk\xc3\xa5ror p\xc3\xa5 de kullerf\xc3\xb6rs\xc3\xa4nkta m\xc3\xa4ssingsskruv som h\xc3\xa5ller panelerna p\xc3\xa5 plats i linje med listverken. De v\xc3\xa4vda tapeterna, som skadats av rummets period som museum med telefoner fastskruvade, rekonstruerades i jacquardv\xc3\xa4vstol efter gammal f\xc3\xb6rlaga.'