b'\n_START_ARTICLE_\nSk\xc3\xa4nninge konvent\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa4nninge konvent \xc3\xa4r ett samlingsnamn p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 dominikanska konvent, ett manligt och ett kvinnligt, som l\xc3\xa5g i Sk\xc3\xa4nninge i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland. Konventet anlades som landets andra under 1200-talet, och Sankta Ingrids reliker skrinlades h\xc3\xa4r 1507.\n_START_SECTION_\nKlosterstaden\n_START_PARAGRAPH_\nDet gick illa f\xc3\xb6r Sk\xc3\xa4nninge under slutet av medeltiden, men Sk\xc3\xa4nninge skulle ha klarat sig b\xc3\xa4ttre om inte reformationen hade kommit emellan. Stadens tv\xc3\xa5 dominikankonvent hade n\xc3\xa4mligen konserverat Sk\xc3\xa4nninge som kyrkostad och det ser vi p\xc3\xa5 andra platser. Kyrkost\xc3\xa4der har klarat sig trots att de ekonomiska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna inte mera funnits kvar. Sk\xc3\xa4nninges b\xc3\xa5de dominikankonvent betydde oerh\xc3\xb6rt mycket f\xc3\xb6r staden och flera stora tilldragelser under medeltiden skedde i dominikanernas regi. Dominikanerna var lika betydelsefulla som tyskarna f\xc3\xb6r stadens utveckling.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDominikanerna kom till Sk\xc3\xa4nninge under f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lften av 1200-talet, d\xc3\xa5 landets andra konvent efter Visby \xc3\xb6ppnades. \xc3\x85r 1237 grundades Sankt Olofs br\xc3\xb6drakonvent. Det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att det byggdes p\xc3\xa5 l\xc3\xa4mningarna av ett ofullbordat cistercienserkloster fr\xc3\xa5n 1150-talet. Man vet inte f\xc3\xb6r en ladug\xc3\xa5rd st\xc3\xa5r \xc3\xb6ver l\xc3\xa4mningarna och inga st\xc3\xb6rre arkeologiska unders\xc3\xb6kningar har kunnat g\xc3\xb6ras, f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n nu n\xc3\xa4r ett dubbelsp\xc3\xa5r ska byggas l\xc3\xa4ngs j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstr\xc3\xa4ckningen Mj\xc3\xb6lby-Motala._NEWLINE_S:t Olofs konvent var ett f\xc3\xb6r dominikanerna ovanligt namn. Namnet hade ett samband med att \xc3\xa5rets st\xc3\xb6rsta marknad - Sk\xc3\xa4nninge marken - h\xc3\xb6lls vid Olofsm\xc3\xa4ssan i slutet av juli. Jungfru Maria var annars huvudpatron f\xc3\xb6r dominikanerna och vid sidan om fanns Petrus Martyren och Maria Magdalena som dominikanernas beskyddare. Under 1270-talet grundades det efter lokalhelgonet namngivna S:ta Ingrids systrakonvent, som vanligen kallas Sk\xc3\xa4nninge nunnekloster. Det byggdes vid Sankt Martins kyrka, som troligen tidigare varit sockenkyrka. Man byggde in den gamla kyrkan i konventskomplexet._NEWLINE_Sk\xc3\xa4nninge hade p\xc3\xa5 kort tid f\xc3\xa5tt sina tv\xc3\xa5 dominikankonvent och var en av den dominikanska provinsen Dacias viktigaste kyrkoorter (Dacia omfattade hela Norden). I staden reste sig m\xc3\xa5nga kyrkobyggnader, det vill s\xc3\xa4ga tv\xc3\xa5 kloster, en tysk och en svensk stadskyrka (den senare hette Allhelgonakyrkan) j\xc3\xa4mte ett antal mindre kapell, och de m\xc3\xa5ste ha imponerat de bes\xc3\xb6kande som kom till staden f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 marknader, politiska och kyrkliga m\xc3\xb6ten, f\xc3\xa5 v\xc3\xa5rd eller bara roa sig i det pulserande stadslivet. Dominikanerna valde att bos\xc3\xa4tta sig i st\xc3\xa4derna, till skillnad mot de \xc3\xa4ldre klosterordnarna. Man \xc3\xb6nskade att vara d\xc3\xa4r de stora besluten fattades, transaktionerna genomf\xc3\xb6rdes och m\xc3\xa4nniskorna str\xc3\xa5lade samman._NEWLINE_Petrus de Dacia vistades cirka sju \xc3\xa5r i stadens br\xc3\xb6drakonvent och man kan sp\xc3\xa5ra honom i ett av initiativen till grundandet av S:ta Ingrids systrakonvent. Tillsammans med en grupp rika och fromma kvinnor \xc3\xb6ppnar han ett av landets tv\xc3\xa5 kvinnliga dominikankonvent i Sk\xc3\xa4nninge. Det andra fanns i Kalmar._NEWLINE_Det manliga konventet kom med tiden i skymundan av det kvinnliga av flera orsaker. En av dessa var den p\xc3\xa5 medeltiden f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande elden. \xc3\x85r 1288, 1291, 1447 och 1466 h\xc3\xa4rjades br\xc3\xb6drakonventet av de r\xc3\xb6da flammorna. Det f\xc3\xb6rsvagade konventets ekonomi och inte blev det b\xc3\xa4ttre att stormannafamiljerna hellre valde S:ta Ingrids konvent som sina sista viloplatser och d\xc3\xa4rmed sk\xc3\xa4nkte stora g\xc3\xa5vor till systrakonventet._NEWLINE_S:ta Ingrid vallf\xc3\xa4rdade till Rom flera g\xc3\xa5nger under sitt liv. Hon vigde sitt liv som \xc3\xa4nka \xc3\xa5t Gud och det konvent hon sj\xc3\xa4lv grundat i Sk\xc3\xa4nninge. Efter hennes d\xc3\xb6d b\xc3\xb6rjade folk vallf\xc3\xa4rda till Sk\xc3\xa4nninge och hon blev n\xc3\xa4rp\xc3\xa5 helgonf\xc3\xb6rklarad i landet. Det innebar en god ekonomi f\xc3\xb6r systrakonventet och den blev \xc3\xa4nnu b\xc3\xa4ttre n\xc3\xa4r systrakonventet i Kalmar \xc3\xa5r 1504 flyttades till Sk\xc3\xa4nninge efter otaliga krigsslag i \xc3\xb6stliga Sm\xc3\xa5land d\xc3\xa4r konventsbyggnaderna. S:ta Ingrids konvent fick nu disponera \xc3\xb6ver kalmarkonventets jordegendomar och \xc3\xb6vriga tillg\xc3\xa5ngar och privilegier._NEWLINE_S:ta Ingrid kanoniserades aldrig, hon fick aldrig bli ett helgon, men p\xc3\xa5ven medgav att hon fick translationeras. Det innebar en skrinl\xc3\xa4ggning av hennes kvarlevor och den \xc3\xa4gde rum \xc3\xa5r 1507. Stora festligheter h\xc3\xb6lls och det var en av dominikanernas sista gl\xc3\xa4djetillf\xc3\xa4llen innan reformationen krossade alla klosterordnar till intet._NEWLINE_Den siste \xc3\xa4garen till Bj\xc3\xa4lbo, kung Magnus Eriksson, sk\xc3\xa4nkte detta gods till S:ta Ingrids kloster i Sk\xc3\xa4nninge 1335.'