b'\n_START_ARTICLE_\nKlosterkyrkan i Sankt Gallen\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nInitiativet till nybyggnationen av klosterkyrkan g\xc3\xa5r tillbaka p\xc3\xa5 1700-talet, d\xc3\xa5 den gamla klosterkyrkan, vars \xc3\xa4ldsta delar h\xc3\xa4rr\xc3\xb6rde fr\xc3\xa5n 800-talet, var fallf\xc3\xa4rdig. Mellan 1755 och 1757 uppf\xc3\xb6rde Peter Thumb l\xc3\xa5nghuset och rotundan efter Gabriel Losers och  Johann Caspar Bagnatos ritningar. De gamla byggnaderna b\xc3\xb6rjade rivas den  2 maj 1755; grundstenen f\xc3\xb6r nybygget lades den 29 augusti 1756 av abbot Coelestin Gugger von Staudach p\xc3\xa5 en redan delvis f\xc3\xb6rf\xc3\xa4rdigad byggnadsstomme._NEWLINE_Det in- och utv\xc3\xa4ndiga dekorationsarbetet utf\xc3\xb6rdes av Johann Christian Wentzinger f\xc3\xb6r 52\xc2\xa0000 gulden, varav det mesta arbetet inte utf\xc3\xb6rdes av honom personligen, utan han bara projekterade, planerade och skissade. P\xc3\xa5 sommaren 1760 var arbetet med skeppet i stort sett avslutat och den 15 november 1760 \xc3\xa4gde invigningen rum._NEWLINE_F\xc3\xb6rst 1760 fattades beslut om nybyggnationen av kyrkans kor. Innan dess anv\xc3\xa4ndes det gamla gotiska koret som n\xc3\xb6dkor. Byggledningen \xc3\xb6vergick d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n Peter Thumb till  Johann Beer. Ytterligare sidobyggnader och tornen liksom inredningsarbeten utf\xc3\xb6rdes under f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r. Tornen var den sista del av byggnaden att f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llas (vilket skedde 1766), inv\xc3\xa4ndigt utf\xc3\xb6rdes mindre arbeten \xc3\xa4nda fram till 1772._NEWLINE_Den dj\xc3\xa4rva kupolkonstruktionen i l\xc3\xa5nghuset var byggnadstekniskt illa utf\xc3\xb6rd, vilket gjorde en renovering n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig redan 1773. Statikproblem avhj\xc3\xa4lptes med tillbyggda st\xc3\xb6dkonstruktioner._NEWLINE_Efter att Sankt Gallens kloster uppl\xc3\xb6sts 1805 f\xc3\xb6retogs mindre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i kyrkorummet. Abbotsstolen flyttades n\xc3\xa5got och h\xc3\xb6galtaret fick funktionen av f\xc3\xb6rsamlingsaltare. Byggnadsskador gjorde ytterligare renoveringsarbeten n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga, varf\xc3\xb6r Antonio Moretto fick utf\xc3\xb6ra flera nya takm\xc3\xa5lningar fram till 1824. Ytterligare omfattande renoveringar genomf\xc3\xb6rdes 1841 till 1845 (\xc3\xb6stra fasaden), 1866/1867 (omfattande interi\xc3\xb6rrenovering) och 1928 till 1938 (omfattande renovering utv\xc3\xa4ndigt). Den senaste omfattande renoveringen f\xc3\xb6retogs fr\xc3\xa5n 2000 till 2003._NEWLINE_Sedan 1824 \xc3\xa4r klosterkyrkan domkyrka i biskopsd\xc3\xb6met Sankt Gallen.\n_START_SECTION_\nByggnaden och inredning\n_START_PARAGRAPH_\nKlosterkyrkan \xc3\xa4r en av senbarockens sista monumentala helgedomar. Harmoniskt f\xc3\xb6renar sig rotundan \xc3\xa5t v\xc3\xa4st och \xc3\xb6st med skeppet och koret i symmetri. Det sceniska och plastiska utf\xc3\xb6randet mellan rokoko och klassicism \xc3\xa4r ett verk av en sydtysk m\xc3\xa4stare. Stuckaturen \xc3\xa4r av br\xc3\xb6derna Johann och Mathias Gigl, stuckrelieferna av Christian Wenzinger. M\xc3\xa5lningarna \xc3\xa4r Joseph Wannenmachers verk._NEWLINE_M\xc3\xa5lningarna i rotundan f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Guds ankomst i n\xc3\xa4rvaro av de h\xc3\xa4dang\xc3\xa5ngna,  medan Gallus, Otmar, Magnus och  Wiborada, de stora gestalterna i klostrets historia, \xc3\xa4r avbildade i skeppsvalven. Dubbelkorb\xc3\xa4nken med relieferna ur Sankt Benedikts liv g\xc3\xa5r tillbaka p\xc3\xa5 Joseph Anton Feuchtmayer._NEWLINE_Tornen i ostfasaden \xc3\xa4r orienterade mot palatsbyggnaden. De \xc3\xa4r  68 meter h\xc3\xb6ga. Gavelreliefen f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Marie himmelsf\xc3\xa4rd, d\xc3\xa4runder syns Helige Desiderius och Mauritius._NEWLINE_I tornen finns \xe2\x80\x9ddet mest klangdjupa ljudet i Schweiz\xe2\x80\x9d i klocktonerna e\xe2\x81\xb0, g\xe2\x81\xb0, h\xe2\x81\xb0, ciss\xc2\xb9, d\xc2\xb9, f\xc2\xb9, a\xc2\xb9, c\xc2\xb2 och diss\xc2\xb2. I tornlanterninerna st\xc3\xa5r ytterligare tvenne klockor med tonerna d\xc2\xb2 och f\xc2\xb2 att finna._NEWLINE_Den \xc3\xb6stra kryptans \xc3\xa4ldsta delar h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n 800-talet. Enligt traditionen skall den Helige Galli grav vara bel\xc3\xa4gen h\xc3\xa4r. En bit av kraniet visas fortfarande upp h\xc3\xa4r i ett relikvarium. I den v\xc3\xa4stra kryptan finns den Helige Otmars och Sankt\xc2\xa0Gallen-biskoparnas gravar._NEWLINE_Kyrkan avdelas i mitten av ett turkos-gyllene korskrank. Ursprungligen avs\xc3\xa5g det att \xc3\xa5tskilja munkarnas utrymme fr\xc3\xa5n kyrkobes\xc3\xb6karnas. Idag f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttas m\xc3\xa4ssan fr\xc3\xa5n altaret alldeles framf\xc3\xb6r gallerverket, ungef\xc3\xa4r mitt i kyrkan._NEWLINE_Fasaden \xc3\xa4r, med undantag av \xc3\xb6stsidan med tornen, i mycket d\xc3\xa5ligt skick. Bara de fyra statyerna, som s\xc3\xa4tter sin pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 norra ing\xc3\xa5ngen, utm\xc3\xa4rker sig.'