b'\n_START_ARTICLE_\nOlof Johan S\xc3\xb6dermark\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa4r karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1808 blev S\xc3\xb6dermark underl\xc3\xb6jtnant vid F\xc3\xa4ltm\xc3\xa4tningsk\xc3\xa5ren (sedermera Ingenj\xc3\xb6rk\xc3\xa5rens f\xc3\xa4ltm\xc3\xa4tningsbrigad) och han sysselsatte sig en tid huvudsakligen med kartritning innan han 1812 blev l\xc3\xb6jtnantsadjutant hos general Sparre i Stralsund. \xc3\x85r 1813 f\xc3\xb6ljde han svenska h\xc3\xa4ren till Tyskland, med kaptens fullmakt. Han var med i Slaget vid Grossbeeren 23 augusti 1813 och verksam deltagare i slaget vid Leipzig 1813. Han var \xc3\xa4ven med i Holstein och vid den franska gr\xc3\xa4nsen. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n beordrades han till stabsadjutant hos f\xc3\xa4ltmarskalken von Essen, n\xc3\xa4r denne i juli 1814 ryckte \xc3\xb6ver norska gr\xc3\xa4nsen. Vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen av Tistedals\xc3\xa4lven visade S\xc3\xb6dermark stort mod och r\xc3\xa5dighet och han blev s\xc3\xa5rad tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger. Han _NEWLINE_fick tapperhetsmedalj, men kvarh\xc3\xb6lls l\xc3\xa4nge p\xc3\xa5 sjuks\xc3\xa4ngen. \xc3\x85r 1816 blev han major i arm\xc3\xa9n. Efter l\xc3\xa4ngre tids tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring hos riksst\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren greve Carl M\xc3\xb6rner fick S\xc3\xb6dermark uppdrag att unders\xc3\xb6ka platsen f\xc3\xb6r den blivande f\xc3\xa4stningen vid Van\xc3\xa4s, bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 Van\xc3\xa4s udde i V\xc3\xa4ttern vid nuvarande Karlsborgs f\xc3\xa4stning, och att deltaga i planerna f\xc3\xb6r byggandet, som han lade ned mycket arbete p\xc3\xa5. Han utf\xc3\xb6rde f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt flera topografiska unders\xc3\xb6kningar och _NEWLINE_kartor och var en mycket skicklig b\xc3\xa5de rekognos\xc3\xb6r och kartritare. S\xc3\xb6dermark gjorde upp f\xc3\xb6rslag till Landskrona hamns f\xc3\xb6rsvar med mera. \xc3\x85r 1825 blev han l\xc3\xa4rare i topografi vid Krigsakademien, vilken befattning han f\xc3\xb6rst 1829 kom att ut\xc3\xb6va._NEWLINE_S\xc3\xb6dermark deltog i f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get mot Napoleon 1813, men kom framf\xc3\xb6r allt att g\xc3\xb6ra sig bem\xc3\xa4rkt som topografisk expert. Han blev f\xc3\xb6rst milit\xc3\xa4r och deltog som s\xc3\xa5dan i den stora folkslaktningen vid Leipzig 16-19 oktober 1813 i v\xc3\xa4stra Sachsen, d\xc3\xa5 svenskarna var med och k\xc3\xa4mpade mot Napoleon. Slaget vid Leipzig (1813) slutade med en avg\xc3\xb6rande seger f\xc3\xb6r de allierade och f\xc3\xb6rlust f\xc3\xb6r Napoleon._NEWLINE_Under kriget mot norrm\xc3\xa4nnen 26 juli-14 augusti 1814 fick S\xc3\xb6dermark tapperhetsmedaljen. Det korta kriget i f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get mot Norge utk\xc3\xa4mpades p\xc3\xa5 grund av Norges krav p\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet i strid mot den union som Danmark och Sverige enats om i freden i Kiel 1814. Den svenska arm\xc3\xa9n var numer\xc3\xa4rt \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen, b\xc3\xa4ttre utrustad och utbildad samt leddes av en av Napoleons f\xc3\xb6re detta fr\xc3\xa4msta generaler, den nyutn\xc3\xa4mnde svenske kronprinsen Jean Baptiste Bernadotte, som nu k\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r koalitionen mot Napoleon. Mot den norska huvudstaden Kristiania ryckte svenskarna ryckte fram, men vid Langnes skans hade norrm\xc3\xa4nnen en f\xc3\xb6rsvarslinje som stod emot svenskarnas attacker. Svenskarna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte g\xc3\xa5 runt norrm\xc3\xa4nnens f\xc3\xb6rsvarslinje och sista striden \xc3\xa4gde rum vid Kj\xc3\xb8lbergs bro 14 augusti 1814 d\xc3\xa4r svenskarna segrade. Fr\xc3\xa5n 1814 kunde den svenska tapperhetsmedaljen utdelas f\xc3\xb6r tapperhet \xc3\xa4ven i utl\xc3\xa4ndska krig._NEWLINE_Som s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av den tidens konstn\xc3\xa4rer var S\xc3\xb6dermark s\xc3\xa5ledes f\xc3\xb6rst milit\xc3\xa4r. Sedan barndomen hade S\xc3\xb6dermark \xc3\xb6vat sina konstn\xc3\xa4rliga anlag, han tecknade portr\xc3\xa4tt och \xc3\xa4ven landskap. D\xc3\xa4refter verkade han konstn\xc3\xa4rligt som m\xc3\xa5lare, grafiker och skulpt\xc3\xb6r. Han erk\xc3\xa4ndes allm\xc3\xa4nt som Sveriges b\xc3\xa4ste samtida portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lare. Redan \xc3\xa5r 1812 blev han medlem i G\xc3\xb6tiska f\xc3\xb6rbundet. Han arbetade med etsning av fornminnen f\xc3\xb6r tidskriften Iduna 1820\xe2\x80\x931824. Han gjorde sig k\xc3\xa4nd bland annat genom ett i koppar graverat portr\xc3\xa4tt av kronprinsen Oscar och n\xc3\xa5gra kopparstick till tidskriften Iduna. Tidskriften Iduna gavs med oregelbundna mellanrum ut av det g\xc3\xb6ticistiska litter\xc3\xa4ra s\xc3\xa4llskapet G\xc3\xb6tiska f\xc3\xb6rbundet \xc3\xa5ren 1811\xe2\x80\x931824. Han arbetade i en detaljskarp realism.\n_START_SECTION_\nMuseistudier i Paris\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1824 l\xc3\xa4mnade han Sverige f\xc3\xb6r att utbilda sig till konstn\xc3\xa4r. Redan \xc3\xa5ren 1824\xe2\x80\x931825 vistades han i Paris f\xc3\xb6r museistudier och f\xc3\xb6r att utbilda sig till konstn\xc3\xa4r, sedan reste han till Rom d\xc3\xa4r han bodde i skulpt\xc3\xb6ren Johan Niclas Bystr\xc3\xb6ms villa.\n_START_SECTION_\nSkulpturstudier i Rom\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1820-talet blev Olof S\xc3\xb6dermark bjuden till Rom av bildhuggaren Johan Niclas Bystr\xc3\xb6m och han l\xc3\xa4mnade d\xc3\xa5 Sverige. Bystr\xc3\xb6m hade varit l\xc3\xa4rjunge till Johan Tobias Sergel och denne befann sig fr\xc3\xa5n 1810 p\xc3\xa5 ett resestipendium fr\xc3\xa5n Kungliga Akademien f\xc3\xb6r de fria konsterna i Rom, som kom att bli hans andra hem. I Rom f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Olof Johan S\xc3\xb6dermark under ledning av Johan Niclas Bystr\xc3\xb6m och skulpt\xc3\xb6ren Bengt Erland Fogelberg att l\xc3\xa4ra sig skulptur, men han \xc3\xb6vergick sedan till portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lning. Olof S\xc3\xb6dermark bodde i Johan Niclas Bystr\xc3\xb6ms villa fram till 1828. Efter hemkomsten till Sverige blev han ansedd som samtidens fr\xc3\xa4mste portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lare i Sverige.\n_START_SECTION_\nPortr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lningar i M\xc3\xbcnchen\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1808 hade S\xc3\xb6dermark deltagit i Konstakademiens utst\xc3\xa4llningar med portr\xc3\xa4tt. Men hans egentliga debut som konstn\xc3\xa4r \xc3\xa4gde rum 1829, d\xc3\xa5 han tillsammans med konstn\xc3\xa4ren Johan Gustaf Sandberg, som var professor i teckning vid Konstakademien fr\xc3\xa5n 1828, framstod som den fr\xc3\xa4mste portr\xc3\xa4tt\xc3\xb6ren av det officiella Sverige. Han blev snabbt societetsm\xc3\xa5laren p\xc3\xa5 modet.\n_START_SECTION_\nPortr\xc3\xa4ttet av drottning Josefina som kronprinsessa\n_START_PARAGRAPH_\nOlof S\xc3\xb6dermarks portr\xc3\xa4tt av drottning Josefina som kronprinsessa \xc3\xa4r m\xc3\xa5lat i M\xc3\xbcnchen 1833. \xc3\x85ret dessf\xc3\xb6rinnan, 1832, hade S\xc3\xb6dermark portr\xc3\xa4tterat b\xc3\xa5de Karl XIV Johan och kronprinsessan. Det portr\xc3\xa4ttet av kronprinsessan Josefina, signerat 1832 av Olof S\xc3\xb6dermark, \xc3\xa4r betydligt mindre till formatet och det \xc3\xa4r komponerat p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som M\xc3\xbcnchenportr\xc3\xa4ttet, men med helt neutral fond och sannolikt har S\xc3\xb6dermark haft studieteckningar med sig som underlag. I M\xc3\xbcnchenportr\xc3\xa4ttet, signerat 1833, spelar rummet och bakgrunden en betydligt st\xc3\xb6rre roll. Josefina sitter i en f\xc3\xb6rgylld empirestol och i bakgrunden finns den traditionella iscens\xc3\xa4ttningen med inramande draperi och klassisk pelare i rummet. Till v\xc3\xa4nster syns en terrass med landskapsutsikt, modellen befinner sig i en mellanform av inne och ute. S\xc3\xb6dermark str\xc3\xa4vade efter att f\xc3\xb6rena sk\xc3\xb6nhet och realism och han gjorde ett minuti\xc3\xb6st detaljarbete. Portr\xc3\xa4ttet vittnar om att S\xc3\xb6dermark s\xc3\xa4rskilt bem\xc3\xb6dade sig om f\xc3\xa4rgen och han var starkt sj\xc3\xa4lvkritisk. Koloriten \xc3\xa4r raffinerad med den silvergr\xc3\xa5 kl\xc3\xa4nningen mot den orangef\xc3\xa4rgade orientaliskt m\xc3\xb6nstrade schalen samt med det vinr\xc3\xb6da draperiet som fond. En kontrasterande f\xc3\xa4rgaccent ger stolens klarbl\xc3\xa5 kl\xc3\xa4dsel, som man kan se en glimt av. Oljem\xc3\xa5lningens format \xc3\xa4r 140 x 119\xc2\xa0cm._NEWLINE_F\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1833, samma \xc3\xa5r som han m\xc3\xa5lade portr\xc3\xa4ttet i olja p\xc3\xa5 duk av kronprinsessan Josefina i M\xc3\xbcnchen, tog den d\xc3\xa5 43-\xc3\xa5rige Olof S\xc3\xb6dermark avsked fr\xc3\xa5n tj\xc3\xa4nsten i Topografiska k\xc3\xa5ren f\xc3\xb6r att mer helhj\xc3\xa4rtat \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t m\xc3\xa5leriet.\n_START_SECTION_\nResestipendium\n_START_PARAGRAPH_\nEtt resestipendium gjorde det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r S\xc3\xb6dermark att resa utomlands. Efter M\xc3\xbcnchenvistelsen \xc3\xa5kte han \xc3\xa5terigen till Rom och vistades d\xc3\xa4r och i Paris \xc3\xa4nda till \xc3\xa5r 1841, d\xc3\xa5 han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Stockholm. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare gjorde han en sista resa till Rom innan han avled 1848._NEWLINE_Han bes\xc3\xb6kte \xc3\xa5terkommande under 1820-, 1830- och 1840-talen Paris, Rom, M\xc3\xbcnchen och London. Vid den tiden reste flertalet svenska m\xc3\xa5lare till just Rom f\xc3\xb6r att finna modeller och \xc3\xa4mnen i det vackra italienska landskapet, f\xc3\xb6r att rita poetiska gamla ruiner och teckna vackra romerska flickor med korgar och krus p\xc3\xa5 huvudet. Men m\xc3\xa5nga s\xc3\xb6kte \xc3\xa4ven sin utbildning i Paris. Under dessa vistelser m\xc3\xa5lade han bland annat portr\xc3\xa4tt av den tyske m\xc3\xa5laren och kopparstickaren Franz Riepenhausen (1828), den franske f\xc3\xb6rfattaren Stendhal (1840) (egentligen Marie Henri Beyle), m\xc3\xa5lningen finns nu p\xc3\xa5 slottet Versailles utanf\xc3\xb6r Paris, och lord Benjamin Bloomfield (omkring 1842). Bloomfield var en brittisk diplomat, som var minister i Sverige 1823-1833.\n_START_SECTION_\nPortr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lningar i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nSom milit\xc3\xa4r specialiserade sig S\xc3\xb6dermark p\xc3\xa5 kartografi, l\xc3\xa4ran om att framst\xc3\xa4lla kartor, innan han \xc3\xa5r 1829 slog han igenom som portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lare. M\xc3\xa5larna under 1820-, 1830- och 1840-talen i Sverige var ganska obetydliga. Det var egentligen bara Olof Johan S\xc3\xb6dermark som genom sina solida portr\xc3\xa4tt blev en konstn\xc3\xa4r och tidsskildrare, som v\xc3\xa4cker v\xc3\xa5rt intresse, enligt Carl G. Laurin. Landets storheter p\xc3\xa5 alla omr\xc3\xa5den l\xc3\xa4t avbilda sig av S\xc3\xb6dermark. Med klar och v\xc3\xa4nlig realism skildrade han de k\xc3\xa4nda personerna. Sk\xc3\xb6na kvinnor i fantasifulla dr\xc3\xa4kter var ocks\xc3\xa5 motiv som S\xc3\xb6dermark uppskattade._NEWLINE_Redan 1827 gjorde han en portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lning av den unge skalden Karl August Nicander, en m\xc3\xa5lning som nu h\xc3\xa4nger i Statens portr\xc3\xa4ttsamling i Gripsholms slott._NEWLINE_\xc3\x85r 1835 m\xc3\xa5lade S\xc3\xb6dermark den f\xc3\xb6r sin sk\xc3\xb6nhet bekanta Karolina Bygler. Karolina Bygler var Johan Niklas Bystr\xc3\xb6ms hush\xc3\xa5llerska och modell i Rom, av romarna kallades hon Eleonora Bistrom. Hon var en ung sk\xc3\xb6nhet som sk\xc3\xb6tte det g\xc3\xa4stfria Bystr\xc3\xb6mska hemmet i Rom. P\xc3\xa5 m\xc3\xa5lningen \xc3\xa4r hon ikl\xc3\xa4dd en ljusgredelin sidenkl\xc3\xa4nning med puff\xc3\xa4rmar, som avtecknar sig mot det gula tyget p\xc3\xa5 soffan. Enligt konsthistorikern Carl G. Laurin har detta portr\xc3\xa4tt n\xc3\xa5got av nyantikens str\xc3\xa4nga teckning f\xc3\xb6rbundet med det k\xc3\xa4nslofulla dr\xc3\xb6mmeri, som var utm\xc3\xa4rkande f\xc3\xb6r romantiken. Under 1800-talets f\xc3\xb6rra h\xc3\xa4lft var romantiken den litter\xc3\xa4rt konstn\xc3\xa4rliga riktning som var f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande. M\xc3\xa5lningen som framst\xc3\xa4ller Karolina Bygler finns p\xc3\xa5 Nationalmuseum i Stockholm._NEWLINE_I Sverige portr\xc3\xa4tterade han greve Pehr Gustaf af Ugglas och grevinnan Brahe, f\xc3\xb6dd Koskull, Karl XIV Johan (1832), Drottning Desideria (1832), Kronprinsessan Josefina (m\xc3\xa5lat i M\xc3\xbcnchen 1833),  Bengt Erland Fogelberg (1839) och August von Hartmansdorff (1843). Carl G. Laurin s\xc3\xa4ger vidare att "alla h\xc3\xb6gt uppsatta m\xc3\xa4n nu s\xc3\xb6kte att bli m\xc3\xa5lade av S\xc3\xb6dermark, som p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5ng tr\xc3\xa4ffade likheten och \xc3\xa5tergav sina portr\xc3\xa4tt en f\xc3\xb6rn\xc3\xa4m och \xc3\xa4del h\xc3\xa5llning. S\xc3\xa4rskilt g\xc3\xa4ller detta om bilden av vetenskapsmannen och kemisten J\xc3\xb6ns Jacob Berzelius (1843), f\xc3\xb6rfattarinnan Fredrika Bremer (1843) och den av hela v\xc3\xa4rlden hyllade och beundrade operas\xc3\xa5ngerskan Jenny Lind (1848)". Berzelius \xc3\xa4r \xc3\xa4ven internationellt ett av de stora namnen i kemins historia. P\xc3\xa5 portr\xc3\xa4ttet av J\xc3\xb6ns Jacob Berzelius fr\xc3\xa5n omkring 1843 ser vi honom som kommend\xc3\xb6r med stora korset av Vasaorden med kraschan och band samt riddartecknet av Nordstj\xc3\xa4rneorden. Berzelius var ledamot av de flesta svenska och 81 utl\xc3\xa4ndska vetenskapliga samfund. Portr\xc3\xa4ttet finns p\xc3\xa5 Statens portr\xc3\xa4ttsamling p\xc3\xa5 Gripsholms slott. Portr\xc3\xa4ttet av Fredrika Bremer h\xc3\xa4nger i salongen p\xc3\xa5 \xc3\x85rsta slott. S\xc3\xb6dermark som 1848 m\xc3\xa5lade portr\xc3\xa4ttet av Jenny Lind, vars "anlete str\xc3\xa5lar av h\xc3\xb6ghet och renhet", avled i Stockholm i oktober samma \xc3\xa5r.'