b'\n_START_ARTICLE_\nInternets historia i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nInternets historia i Sverige kan anses ha inletts 1984, d\xc3\xa5 ett svenskt n\xc3\xa4t f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen blev en del av Internet. Redan tidigare hade man dock dataf\xc3\xb6rbindelser mellan vissa h\xc3\xb6gskolor och universitet via koppling med modem och UUCP till den europeiska delen av Internet. Internets f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare ARPANET tog sin start runt 1969 i Kalifornien i USA. Rent generellt s\xc3\xa5 har n\xc3\xa4tets uppbyggnad b\xc3\xb6rjat med h\xc3\xb6gskolor och universitet f\xc3\xb6r att sedan expandera med renodlat kommersiella operat\xc3\xb6rer som erbjudit tillg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten._NEWLINE_Det dr\xc3\xb6jde till 1988 innan det skapades tillg\xc3\xa5ng till ett direktkopplat Internet i form av universitets- och h\xc3\xb6gskolen\xc3\xa4tet SUNET som i sin tur sammankopplades med en direkt f\xc3\xb6rbindelse till USA, \xc3\xa4ven om hastigheten var l\xc3\xa5g (9,6 kbit/s). \xc3\x85r 1991 startade Swipnet sin verksamhet och blev d\xc3\xa4rmed Sveriges f\xc3\xb6rsta kommersiella internetleverant\xc3\xb6r. \xc3\x85r 1994 b\xc3\xb6rjade leverant\xc3\xb6rer erbjuda Internetuppkoppling till privatpersoner via modem, vilket fick svenskar att b\xc3\xb6rja surfa i lite st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning.\n_START_SECTION_\n1970- och 80-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDen 15 juni 1973 kopplas en dator i Norge upp till ARPANET via en markstation i Tanum, Bohusl\xc3\xa4n. Storbritannien fick en uppkoppling m\xc3\xa5naden d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 och internet b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4xa._NEWLINE_I Sverige \xc3\xa4r KOM-systemet centralt i internethistorien. \xc3\x85r 1978 utvecklades det p\xc3\xa5 Stockholms Datamaskincentral, QZ, av Jacob Palme och Torgny Tholerus. KOM-systemet var en BBS d\xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndare kunde koppla upp sig mot en central dator och diskutera med varandra, spela spel och byta filer. Via en koppling till ARPANET kunde anv\xc3\xa4ndarna av KOM-systemet fr\xc3\xa5n 1982 \xc3\xa4ven skicka e-post._NEWLINE_\xc3\x85r 1979 startade Televerket sin Datavisionstj\xc3\xa4nst (senare kallad Videotex) som man kopplade upp sig till med modem samt speciell programvara och abonnemang. Kommersiellt erbj\xc3\xb6ds det 1982. M\xc3\xa5nga st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6retag anammade tj\xc3\xa4nsten, men i \xc3\xb6vrigt fick den ingen st\xc3\xb6rre utbredning. Tj\xc3\xa4nsten lades ner 1993._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta svenska ideellt drivna elektroniska diskussionsforumet (BBS) som var tillg\xc3\xa4ngligt via modemuppkoppling startades 1980 av ABC-klubben.\n_START_SECTION_\nTCP/IP eller X.25\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1980-talet r\xc3\xa5dde det delade meningar om huruvida protokollen TCP/IP eller X.25 skulle anv\xc3\xa4ndas som teknik f\xc3\xb6r att skicka information. Televerken i Europa f\xc3\xb6redrog X.25-systemet, som f\xc3\xb6rutom att vara s\xc3\xa4kert \xc3\xa4ven l\xc3\xa4t myndigheterna ta betalt f\xc3\xb6r trafiken. I Sverige hette Televerkets system f\xc3\xb6r detta Datapak. Systemet anv\xc3\xa4nds fortfarande p\xc3\xa5 platser som beh\xc3\xb6ver extra h\xc3\xb6g s\xc3\xa4kerhet, exempelvis p\xc3\xa5 kontokortsterminaler och i uttagsautomater. Slutligen var det TCP/IP med sin flexibilitet som stod som segrare och vissa anser att internet f\xc3\xb6ddes 1 januari 1983 n\xc3\xa4r ARPANET gick \xc3\xb6ver fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5v\xc3\xa4gskommunikation med NCP till TCP/IP._NEWLINE_Den 7 april 1983 togs det f\xc3\xb6rsta riktiga e-postmeddelandet emot i Sverige, av pionj\xc3\xa4ren Bj\xc3\xb6rn Eriksen p\xc3\xa5 Enea, som kom att bli en f\xc3\xb6rgrundsgestalt f\xc3\xb6r internetutvecklingen i Sverige. Han hade kopplat en VAX 780-dator i Sverige till den europeiska delen av Internet med ett modem f\xc3\xb6r 1200 bit/s. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsommaren 1984 fick Sverige sin f\xc3\xb6rsta egna del av internet, genom att forskningsassistenten Ulf Bilting p\xc3\xa5 Chalmers i G\xc3\xb6teborg kopplade in det lokala n\xc3\xa4tet p\xc3\xa5 Institutionen f\xc3\xb6r Informationsbehandling som IP-n\xc3\xa4tnummer 192.5.50.0_NEWLINE_\xc3\x85r 1983 upph\xc3\xb6rde Televerkets ensamr\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 att leverera modem f\xc3\xb6r hastigheter upp till 1200 bit/s.\n_START_SECTION_\nUniversitetsv\xc3\xa4rlden \xc3\xa4r pionj\xc3\xa4rer\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1980-talet handlade internets utveckling i Sverige till stor del om universiteten. Universitetsn\xc3\xa4tverket Sunet skapades och kopplade ihop de svenska l\xc3\xa4ros\xc3\xa4tena. Detta m\xc3\xb6jliggjorde f\xc3\xb6r forskare och studenter att kommunicera digitalt med varandra samt att skicka meddelanden och dokument. Efterhand kopplades \xc3\xa4ven de nordiska universitetsn\xc3\xa4ten ihop till Nordunet, och i december 1988 fick de nordiska universiteten en lina till Princeton University i New York. I och med detta fick studenter och forskare i Sverige tillg\xc3\xa5ng till det internationella internet p\xc3\xa5 riktigt. Mellan 1979 och 1988 anv\xc3\xa4nde universitetsn\xc3\xa4tverket Sunet Televerkets X.25 f\xc3\xb6r att sedan l\xc3\xa4mna det permanent till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r hyrda direktf\xc3\xb6rbindelser._NEWLINE_Utanf\xc3\xb6r universitetsv\xc3\xa4sendet fick gemene man fortsatt n\xc3\xb6ja sig med klotterplank och spel via BBS:er. Datorerna i dessa n\xc3\xa5ddes via vanlig telefon och hade ofta bara utrymme f\xc3\xb6r ett samtal \xc3\xa5t g\xc3\xa5ngen. Det kunde allts\xc3\xa5 bara anv\xc3\xa4ndas av en anv\xc3\xa4ndare \xc3\xa5t g\xc3\xa5ngen och ofta stod de hemma hos den som \xc3\xa4gde BBS:en. \xc3\x85r 1985 startades en ny BBS, Q-Zentralen, av ABC-klubben. Denna version till\xc3\xa4t flera samtidiga anv\xc3\xa4ndare, tack vare en DEC-10-dator som ABC-klubben fick tillg\xc3\xa5ng till, och d\xc3\xa4rmed diskussioner i realtid. Diskussionsforumets utformning p\xc3\xa5minde om det amerikanska Usenet-systemet, med en funktion som p\xc3\xa5minde om utl\xc3\xa4ndska onlinetj\xc3\xa4nster s\xc3\xa5som amerikanska Prodigy samt engelska Compunet. Q-Zentralen var tillg\xc3\xa4nglig p\xc3\xa5 ideell grund via uppkoppling med modem. I diskussionsgrupperna p\xc3\xa5 Q-Zentralen figurerade m\xc3\xa5nga av de personer som senare skulle bli viktiga nyckelpersoner i det kommande elektroniska Sverige: Sven Wickberg, Anders Franz\xc3\xa9n, Henrik Schyffert och Jan-Inge Fl\xc3\xbccht._NEWLINE_\xc3\x85r 1983 motionerade n\xc3\xa5gra socialdemokratiska riksdagsledam\xc3\xb6ter om en skatt p\xc3\xa5 allt datoranv\xc3\xa4ndande, se motion "1983/84:596 av Kurt Ove Johansson (s) och Stig Gustafsson (s) I molionen yrkas atl riksdagen hos regeringen beg\xc3\xa4r en utredning om alt beskatta eller avgiftsbel\xc3\xa4gga anv\xc3\xa4ndningen av datorer.". (sic!)_NEWLINE_\xc3\x85r 1986 registrerade Bj\xc3\xb6rn Eriksen toppdom\xc3\xa4nen .se vilken han kom att administrera fram till 1997.\n_START_SECTION_\n1990-talet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1990 skapade Tim Berners-Lee World Wide Web. Webben \xc3\xa4r fri och gratis att anv\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de utvecklare och surfare. Den f\xc3\xb6rsta webbplatsen lanserades 1991 vid forskningscentrumet CERN i Schweiz, och finns fortfarande kvar. I maj 1990 togs ett initiativ till att bilda Swedish Network Users\' Society (SNUS) som skulle fr\xc3\xa4mja anv\xc3\xa4ndandet av n\xc3\xa4tverk baserat p\xc3\xa5 TCP/IP. F\xc3\xb6reningen var ocks\xc3\xa5 instrumentella i att f\xc3\xb6retag och vanliga svenskar \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 kunde b\xc3\xb6rja anv\xc3\xa4nda n\xc3\xa4tet n\xc3\xa4r Swipnet, en del av Stenbecksf\xc3\xa4ren, blev den f\xc3\xb6rsta kommersiella internetleverant\xc3\xb6ren. Televerket hade kunnat bli f\xc3\xb6rst, men de f\xc3\xb6redrog X.25-tekniken och tackade nej. Televerket skapade dock via Unisource Tipnet som ett snabbt men halvhj\xc3\xa4rtat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till motdrag._NEWLINE_Parallellt med webben fanns ocks\xc3\xa5 det mer mappliknande systemet Gopher. Med tiden tog webben \xc3\xb6verhanden och Gopher blev allt mer inaktuellt n\xc3\xa4r webbl\xc3\xa4saren Mosaic lanseras 1993. I och med den kunde man n\xc3\xa4mligen ocks\xc3\xa5 titta p\xc3\xa5 bilder, till skillnad fr\xc3\xa5n tidigare varianter som bara visat text._NEWLINE_\xc3\x85r 1990 uppgraderades Nordunets atlantl\xc3\xa4nk till USA till 64 kbit/s, \xc3\xa5r 1991 uppgraderades den till 128 kbit/s och \xc3\xa5r 1992 till 512 kbit/s_NEWLINE_Televerkets monopol p\xc3\xa5 fasta f\xc3\xb6rbindelser upph\xc3\xb6rde 1992. \xc3\x85r 1993 installerade Link\xc3\xb6pings universitets datorf\xc3\xb6rening Lysator fast anslutning i studentbostadsomr\xc3\xa5det Ryd via en radiol\xc3\xa4nk (mikrov\xc3\xa5gsl\xc3\xa4nk) under projektnamnet Rydnet.\n_START_SECTION_\nPopul\xc3\xa4riteten \xc3\xb6kar, webbyr\xc3\xa5er och forum startas\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige blev 1994 ett nyckel\xc3\xa5r i internetutvecklingen. Som f\xc3\xb6rsta statschefer i v\xc3\xa4rlden mailade Carl Bildt med Bill Clinton med varandra och samma \xc3\xa5r lade staten en miljard svenska kronor till den nyskapade KK-stiftelsen f\xc3\xb6r att satsa p\xc3\xa5 teknik bland annat i skolan. I samma veva bildades IT-kommissionen som sj\xc3\xb6satte en rad digitala satsningar, bland annat i skolan. I samband med riksdagsvalet 1994 skickades valresultatet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen ut via e-post och med anledning av det skaffade m\xc3\xa5nga svenska tidningar sina f\xc3\xb6rsta hemsidor. Allra f\xc3\xb6rst ut blev Aftonbladet som la ut sina kultursidor p\xc3\xa5 webben 25 augusti 1994._NEWLINE_Samma \xc3\xa5r startades svenska Internetleverant\xc3\xb6rer. I maj 1994 \xc3\xb6ppnade Kuai Connection (Kuai betyder genombrott och beslutsamhet) och strax d\xc3\xa4r efter i juli 1994 startade den 20-\xc3\xa5rige Ragnar L\xc3\xb6nn Algonet (\xc3\x84lg\xc3\xb6-n\xc3\xa4t, efter \xc3\x84lg\xc3\xb6 i Nacka d\xc3\xa4r L\xc3\xb6nn v\xc3\xa4xt upp).   Dessa riktade sig till privatpersoner (Algonet hoppades inledningsvis p\xc3\xa5 400 betalande kunder) och fick gemene man att b\xc3\xb6rja surfa i st\xc3\xb6rre antal. Kostnaden f\xc3\xb6r nyttjande bestod i fast m\xc3\xa5nadsavgift och minutavgift i form av samtalstaxa som p\xc3\xa5 grund av Telias naturliga monopol p\xc3\xa5 telefoni gjorde denna avgift h\xc3\xb6g. \xc3\x84ven ABC-klubben kopplades upp och erbj\xc3\xb6d modemuppkoppling till Internet. Eftersom uppkoppling \xc3\xb6ver l\xc3\xa4ngre tid var dyrt tog en del till olovliga metoder som gratisnummer (020-) med kapade kreditkort f\xc3\xb6r att kunna vara uppkopplade l\xc3\xa4nge utan kostnad._NEWLINE_Vid denna tiden b\xc3\xb6rjade internet att v\xc3\xa4xa i Sverige, f\xc3\xb6retagsledare skaffade mailadresser och webbyr\xc3\xa5er startades. \xc3\x85r 1995 drogs en ny kabel \xc3\xb6ver Atlanten vilket medf\xc3\xb6rde att f\xc3\xb6rbindelsen blev 34\xc2\xa0Mbit/s, vilket \xc3\xb6kade den svenska kapaciteten avsev\xc3\xa4rt. Det var vid tiden den kraftfullaste internationella f\xc3\xb6rbindelsen d\xc3\xa5 det tidigare rekordet l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 6\xc2\xa0Mbit/s. Sveriges Televisions nyhetsprogram Rapport s\xc3\xa4nde 1995 ett reportage varje dag under en vecka om Internet. \xc3\x85r 1995 hade 2 procent av den svenska befolkningen (+12 \xc3\xa5r) tillg\xc3\xa5ng till internet i hemmet medan 25 procent hade tillg\xc3\xa5ng till dator i hemmet._NEWLINE_\xc3\x85r 1995 startade \xc3\xa4ven punktidningen Flashback sin f\xc3\xb6rsta hemsida. D\xc3\xa4r kunde l\xc3\xa4sarna chatta via en IRC-kanal och delta i mejlinglistor. F\xc3\xb6rst fem \xc3\xa5r senare startades det diskussionsforum som namnet Flashback associeras med i dag._NEWLINE_Samtidigt lanserade Telias portal Passagen. Webbportaler \xc3\xa4r ett begrepp som var p\xc3\xa5 modet vid denna tiden. Under dessa \xc3\xa5r exploderar m\xc3\xa4ngden hemsidor p\xc3\xa5 internet och \xc3\xa5r 1996 blev ett internetabonnemang \xc3\xa5rets julklapp i Sverige. Vid samma tid startades communityt Stajlplejs (som \xc3\xa5r 2000 kommersialiserades och bytte namn till Lunarstorm) av Rickard Ericsson vilket var ett av v\xc3\xa4rldens allra f\xc3\xb6rsta sociala n\xc3\xa4tverk. Sidan blev popul\xc3\xa4r i Sverige, fr\xc3\xa4mst bland ungdomar.\n_START_SECTION_\nAllt fler erbjuds internettillg\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ngelholms Kabel-TV AB var 1996 en av de f\xc3\xb6rsta i landet att erbjuda internet\xc3\xa5tkomst via kabel-TV anslutningen till 7\xc2\xa0000 hush\xc3\xa5ll med 2\xc2\xa0000\xc2\xa0kr i anslutningsavgift och 300\xc2\xa0kr/m\xc3\xa5n. Samma \xc3\xa5r kopplades Ume\xc3\xa5s bostadsr\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6rening Irrblosset som en av de f\xc3\xb6rsta in p\xc3\xa5 Internet med 10 Mbit/s Ethernet till l\xc3\xa5g fast m\xc3\xa5nadskostnad. Andra liknande projekt i Ume\xc3\xa5 var Baldakinen och Kvarteret Vittran. \xc3\x85r 1997 testade Telia ostrypt ADSL-bredband till studenter och surfkiosker i Sundsvall i ett pilotprojekt kallat Supernet._NEWLINE_1997 s\xc3\xa5lde Sunet sin och Sveriges enda internetknutpunkt (D-GIX) till f\xc3\xb6retaget Netnod efter att regeringen 1996 beg\xc3\xa4rde att Internet i Sverige skulle formaliseras och s\xc3\xa4kras. 1998 \xc3\xb6ppnades en knutpunkt \xc3\xa4ven i G\xc3\xb6teborg och fler f\xc3\xb6ljde._NEWLINE_Fram till 1997 sk\xc3\xb6tte Bj\xc3\xb6rn Eriksen p\xc3\xa5 egen hand registreringen av alla .se-dom\xc3\xa4ner i Sverige. Detta sk\xc3\xb6tte han p\xc3\xa5 fritiden hemifr\xc3\xa5n sin k\xc3\xa4llare. M\xc3\xb6jligheten att f\xc3\xa5 ett eget .se-dom\xc3\xa4nnamn var f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llen f\xc3\xb6retag och organisationer. En utredning f\xc3\xb6reslog att en stiftelse skulle ta \xc3\xb6ver registreringen och den 8 oktober 1997 skrev Bj\xc3\xb6rn Eriksen \xc3\xb6ver ansvaret till nystartade Stiftelsen f\xc3\xb6r Internetinfrastruktur (numera Internetstiftelsen i Sverige)._NEWLINE_\xc3\x85r 1998 beslutade Sveriges regering att alla som skaffade en persondator hemma kunde g\xc3\xb6ra avdrag f\xc3\xb6r den. Detta beslut, som kallades hem-PC-reformen, revolutionerade pc-f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen och ledde till att m\xc3\xa5nga svenska hush\xc3\xa5ll fick sin f\xc3\xb6rsta dator och internetanslutning._NEWLINE_Vid denna tid gick it-bolag som Framfab, Icon Medialab och Spray i br\xc3\xa4schen f\xc3\xb6r internetutvecklingen i Sverige. Jonas Birgersson, vd f\xc3\xb6r Framfab, kallades "Bredbands-Jesus" och symboliserade en ny typ av f\xc3\xb6retagsledare. Birgersson brann f\xc3\xb6r att skapa ett fibern\xc3\xa4t \xc3\xb6ver hela Sverige och liknade det vid 00-talets motsvarighet till 1800-talets j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsutbyggnad. \xc3\x85r 1999 startades Bredbandsbolaget och meddelade samma dag att HSB:s 350\xc2\xa0000 bostadsr\xc3\xa4tter skulle kopplas upp med bredband, vilket utgjorde cirka 10\xc2\xa0procent av det totala antalet i flerfamiljshus. M\xc3\xa5let var att surfandet, som hittills skett via modem \xc3\xb6ver tunna telefontr\xc3\xa5dar, skulle g\xc3\xa5 riktigt snabbt. Telia kontrade med att man skulle investera 1,4 miljarder kr\n_START_SECTION_\n2000-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 2000-talets b\xc3\xb6rjan var IT-bubblan ett faktum. Den 6 mars 2000 f\xc3\xb6ll b\xc3\xb6rsen och m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retag drogs med. Innan fallet stod Ericsson f\xc3\xb6r n\xc3\xa4stan 40\xc2\xa0procent av Stockholmsb\xc3\xb6rsens samlade v\xc3\xa4rde (1\xc2\xa0800 miljarder kronor). P\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 och ett halvt \xc3\xa5r rasade f\xc3\xb6retagets b\xc3\xb6rskurs fr\xc3\xa5n 826\xc2\xa0kronor till 16,85\xc2\xa0kronor. Andra svenska f\xc3\xb6retag som drogs med i fallet var e-handelssajterna Boo.com och Letsbuyit.com._NEWLINE_\xc3\x85r 2001 lanseras encyklopedin Wikipedia och samma \xc3\xa5r startas svenskspr\xc3\xa5kiga Wikipedia. \xc3\x84ven det liknande svenska uppslagsverket Susning.nu startades detta \xc3\xa5r och var i m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n Wikipedia i Sverige._NEWLINE_ADSL introducerades 2001 p\xc3\xa5 25 prioriterade orter via Telias ADSL-tj\xc3\xa4nst. Med 150 kbit/s s\xc3\xa4ndningshastighet och 512 kbit/s mottagningshastighet. Till en b\xc3\xb6rjan f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Telia debitera per \xc3\xb6verf\xc3\xb6rd datam\xc3\xa4ngd men detta fick man snart ge upp i den uppkomna konkurrenssituationen._NEWLINE_\xc3\x85r 2000 hade 51 procent av den svenska befolkningen (+12 \xc3\xa5r) tillg\xc3\xa5ng till internet i hemmet medan 62 procent hade tillg\xc3\xa5ng till dator i hemmet. P\xc3\xa5 fem \xc3\xa5r hade internettillg\xc3\xa5ngen \xc3\xb6kat med 49 procent. Tv\xc3\xa5 procent hade tillg\xc3\xa5ng till bredband.\n_START_SECTION_\nSpel, bloggar, fildelning\n_START_PARAGRAPH_\nUnder denna period flyttade datorspelandet i allt h\xc3\xb6gre grad ut p\xc3\xa5 n\xc3\xa4tet. \xc3\x85r 2001 vann det svenska laget Ninjas in Pyjamas de f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldsm\xc3\xa4sterskapen i Counter-Strike._NEWLINE_Musik i MP3-format b\xc3\xb6rjade nu vinna mark gentemot CD-skivan. Niklas Zennstr\xc3\xb6m skapade fildelningstj\xc3\xa4nsten Kazaa som tillsammans med Napster st\xc3\xb6rde musikbranschen d\xc3\xa5 filerna gratis kan delas mellan anv\xc3\xa4ndarna. Till f\xc3\xb6ljd av det \xc3\xb6kande fildelandet startades Piratbyr\xc3\xa5n och Antipiratbyr\xc3\xa5n. \xc3\x84ven den svenska bittorrentsajten The Pirate Bay startas, d\xc3\xa4r kan alla ladda ner filmer, datorprogram och spel._NEWLINE_\xc3\x85r 2003 flyttade \xc3\xa4ven en del av telefonin till n\xc3\xa4tet, genom Niklas Zennstr\xc3\xb6ms tj\xc3\xa4nst Skype. Skype k\xc3\xb6ptes sedan upp av auktionssajten Ebay f\xc3\xb6r miljardbelopp. Genom tj\xc3\xa4nsten blev bland annat utrikessamtal gratis._NEWLINE_Under mitten av 00-talet b\xc3\xb6rjade webben bygga mer p\xc3\xa5 interaktion och samarbete snarare \xc3\xa4n statiska hemsidor, vissa kallar detta fenomenet f\xc3\xb6r webb 2.0. \xc3\x85r 2005 startades Youtube, f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r kom Twitter och Facebook som snabbt blev popul\xc3\xa4ra i Sverige. Dessa tj\xc3\xa4nster bygger p\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndarnas material vilket \xc3\xa4r n\xc3\xa5got som svenskarna sedan tidigare varit duktiga p\xc3\xa5 med sociala n\xc3\xa4tverk som Lunarstorm och Skunk. Under denna period, mitten p\xc3\xa5 00-talet, blev fenomenet med bloggar mycket popul\xc3\xa4rt. En av de svenska pionj\xc3\xa4rerna och de mest popul\xc3\xa4ra bloggarna driver Isabella L\xc3\xb6wengrip, mer k\xc3\xa4nd som "Blondinbella"._NEWLINE_I takt med att en allt st\xc3\xb6rre del av livet flyttade ut p\xc3\xa5 n\xc3\xa4tet blev \xc3\xa4ven fildelning och integritet p\xc3\xa5 n\xc3\xa4tet en allt viktigare fr\xc3\xa5ga, i synnerhet f\xc3\xb6r de unga vuxna. \xc3\x85r 2006 startades Piratpartiet. Partiet st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r personlig integritet, fri kultur och begr\xc3\xa4nsning av upphovsr\xc3\xa4tt och patent. Vid Europaparlamentsvalet 2009 blev de en av valets stora vinnare n\xc3\xa4r de r\xc3\xb6stades in i EU-parlamentet med 7,1\xc2\xa0procent av r\xc3\xb6sterna._NEWLINE_Samma \xc3\xa5r som Piratpartiet grundades, 2006, lanseras streamingtj\xc3\xa4nsten Spotify, av den d\xc3\xa5 23-\xc3\xa5rige Daniel Ek och Tradedoublergrundaren Martin Lorentzon. Tj\xc3\xa4nsten blev mycket popul\xc3\xa4r och kom att ta d\xc3\xb6d p\xc3\xa5 mycket av fildelningen av musik i Sverige._NEWLINE_\xc3\x85r 2009 kom en mycket uppm\xc3\xa4rksammad dom mot The Pirate Bay; f\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna Fredrik Neij, Gottfrid Svartholm Warg, Peter Sunde och Carl Lundstr\xc3\xb6m d\xc3\xb6mdes till f\xc3\xa4ngelse och skadest\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r upphovsr\xc3\xa4ttintr\xc3\xa5ng. Enligt The Pirate Bay sj\xc3\xa4lva stod de ett tag f\xc3\xb6r 40\xc2\xa0procent av v\xc3\xa4rldens internettrafik. Webbplatsen lever vidare \xc3\xa4ven om fildelningen d\xc3\xa5 i viss m\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjat minska, till f\xc3\xb6ljd av framg\xc3\xa5ngsrika lagliga alternativ.\n_START_SECTION_\n2010-talet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2010 anv\xc3\xa4nde cirka 92 procent av Sveriges befolkning internet, vilket gjorde Sverige till det land i EU d\xc3\xa4r det finns flest internetanv\xc3\xa4ndare i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till folkm\xc3\xa4ngden. I hela Europa \xc3\xa4r det bara Island som ligger f\xc3\xb6re med 97\xc2\xa0procent._NEWLINE_\xc3\x85r 2011 hade 5 procent av den svenska befolkningen (+12 \xc3\xa5r) tillg\xc3\xa5ng till surfplatta i hemmet och 27 procent anv\xc3\xa4nde sig av smartmobil._NEWLINE_Det var vid denna tiden vanligt att titta p\xc3\xa5 film och serier genom tj\xc3\xa4nster som Netflix, HBO Nordic, Viaplay och SVT Play. Ett spel som slog igenom stort \xc3\xa4r Minecraft som lanserades f\xc3\xb6r k\xc3\xb6p 2011. Spelet \xc3\xa4r skapat av svensken Markus "Notch" Persson fr\xc3\xa5n Norsborg. I spelet kan anv\xc3\xa4ndaren bygga egna v\xc3\xa4rldar i ett gr\xc3\xa4nssnitt som till viss del liknar Lego. N\xc3\xa4r "Notch" n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare s\xc3\xa5lde f\xc3\xb6retaget till Microsoft blev han multimiljard\xc3\xa4r._NEWLINE_\xc3\x85r 2013 blev s\xc3\xa4kerhetsexperten Anne-Marie Eklund L\xc3\xb6winder f\xc3\xb6rsta svensk att v\xc3\xa4ljas in i Internet Hall of Fame. F\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r startas initiativet The Global Commission on Internet Governance som ska utreda n\xc3\xa4tets framtida styrning. Carl Bildt fick till uppdrag att leda arbetet._NEWLINE_I september 2013 blev Pewdiepie, alias f\xc3\xb6r Felix Kjellberg, v\xc3\xa4rldens mest prenumererade Youtuber. Han hade d\xc3\xa5 13 miljoner f\xc3\xb6ljare och drog in m\xc3\xa5ngmiljonbelopp p\xc3\xa5 sin Youtubekanal d\xc3\xa4r han spelar och kommenterar datorspel. Tre \xc3\xa5r senare, 2016 hade han 45 miljoner prenumeranter och tidningen Time rankade honom som en av v\xc3\xa4rldens 100 mest inflytelserika personer._NEWLINE_Telia upph\xc3\xb6rde 2014 med uppringt Internet via telefon._NEWLINE_Den 4 december 2014 invigdes Sveriges Internetmuseum._NEWLINE_\xc3\x85r 2017 hade 69 procent av den svenska befolkningen (+12 \xc3\xa5r) tillg\xc3\xa5ng till surfplatta i hemmet, anv\xc3\xa4ndningen hade d\xc3\xa5 \xc3\xb6kat med 64 procentenheter sedan 2011. \xc3\x85r 2017 anv\xc3\xa4nde sig 93 procent av befolkningen av smartmobil vilket var en \xc3\xb6kning med 66 procentenheter sedan 2011._NEWLINE_Den 1 mars 2018 inf\xc3\xb6rde regeringen L\xc3\xb6fven en statlig internetgaranti som inneb\xc3\xa4r att oavsett var i Sverige man bor ska man ha tillg\xc3\xa5ng till digitala tj\xc3\xa4nster. Regeringen ger d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ett st\xc3\xb6d till privatpersoner som ska ge dem telefoni och internet p\xc3\xa5 minst 10Mbit/s. St\xc3\xb6det administreras av Post- och telestyrelsen.\n_START_SECTION_\nMobil datauppkoppling\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1981 blev Nordiska mobiltelefonisystemet (NMT) tillg\xc3\xa4ngligt. Systemet g\xc3\xb6r NMT DATA tillg\xc3\xa4ngligt vilket g\xc3\xb6r det m\xc3\xb6jligt att etablera mobil datorkommunikation med specialmodem i en hastighet av 1200 bit/s. Uppkopplingen debiterades med dyr samtalstaxa per minut. NMT n\xc3\xa4tet st\xc3\xa4ngdes ner 31 dec 2007, men frekvenserna och namnet NMT \xc3\xb6vertogs av det amerikanska 3G-systemet CDMA2000 och operat\xc3\xb6ren Net 1 med en licens fr\xc3\xa5n PTS som g\xc3\xa5r ut 2015. \xc3\x85r 1992 blev mobiltelefonin\xc3\xa4tet GSM tillg\xc3\xa4ngligt med m\xc3\xb6jlighet till datakommunikation med en datahastighet p\xc3\xa5 9600 bit/s som debiterades med dyr samtalstaxa per minut._NEWLINE_\xc3\x85r 2000 f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs 2G-mobiltelefonn\xc3\xa4tet GSM med paketf\xc3\xb6rmedling (GPRS, ibland kallat 2.5G) som g\xc3\xb6r det m\xc3\xb6jligt att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra enstaka databitar, med debitering per databit ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r per uppkoppling och dess varaktighet. Priss\xc3\xa4ttningen med h\xc3\xb6g avgift per MByte gjorde m\xc3\xb6jligheten endast ekonomiskt m\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den med h\xc3\xb6gt v\xc3\xa4rde per databit. \xc3\x85r 2003 lanserades 3G-mobiltelefonn\xc3\xa4t med W-CDMA-tekniken vilket gjorde effektiv, och d\xc3\xa4rmed billig, mobil uppkoppling m\xc3\xb6jlig. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare, 2006, lanserades dessutom HSDPA med hastigheten 7,2 Mbit/s._NEWLINE_\xc3\x85r 2007 erbj\xc3\xb6d en av operat\xc3\xb6rerna med W-CDMA teknik 0,384 Mbit/s f\xc3\xb6r 99\xc2\xa0SEK/m\xc3\xa5nad d\xc3\xa4r det ingick 1 GB data\xc3\xb6verf\xc3\xb6ring varje m\xc3\xa5nad. Mer data\xc3\xb6verf\xc3\xb6ring kostade 1,49 SEK/MB, med ett pristak p\xc3\xa5 399 SEK/m\xc3\xa5nad. Stockholm och Oslo blev 2009 f\xc3\xb6rst i v\xc3\xa4rlden med 4G-mobiln\xc3\xa4tet LTE, ursprungligen p\xc3\xa5 hastigheter p\xc3\xa5 50 respektive 100\xc2\xa0Mbit/s.'