b'\n_START_ARTICLE_\nPite\xc3\xa5banan\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nStambanan genom \xc3\xb6vre Norrland byggdes enligt antikustprincipen och det var t\xc3\xa4nkt att lokala intressen skulle bygga j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4garna till st\xc3\xa4derna vid kusten. Den f\xc3\xb6rsta kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r en bibana best\xc3\xa5dd av representanter fr\xc3\xa5n Pite\xc3\xa5 stad, Pite\xc3\xa5 landskommun och \xc3\x84lvsbyns landskommun sammantr\xc3\xa4dde 1892 om en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g mellan stambanan och Pite\xc3\xa5 stad. Ut\xc3\xb6ver \xc3\x84lvsbyn diskuterades anslutningar vid Persberg, Storsund (Bastutr\xc3\xa4sket), Br\xc3\xa4nnberg och L\xc3\xa5ngtr\xc3\xa4sk. Pite\xc3\xa5 landskommun var inte eniga om str\xc3\xa4ckningen och \xc3\xa4ven om banstr\xc3\xa4ckningar unders\xc3\xb6ktes fattades inget beslut att bygga. Den andra kommitt\xc3\xa9n bildades 1906 och baserat p\xc3\xa5 erfarenheterna fr\xc3\xa5n utredningar om Skelleftebanan fanns nuvarande och framtida godstransporter f\xc3\xb6r tr\xc3\xa4industrin med i underlaget f\xc3\xb6r ans\xc3\xb6kan. I riksdagen 1907 bif\xc3\xb6lls Skelleftebanans ans\xc3\xb6kan medan Pite\xc3\xa5banans avslogs. N\xc3\xa4r Skelleftebanan hade p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats inl\xc3\xa4mnades en ny ans\xc3\xb6kan och riksdagen beviljade 1911 500\xc2\xa0000 kronor f\xc3\xb6r att starta byggandet av Pite\xc3\xa5banan. Kostnaden var ber\xc3\xa4knad till 3,6 miljoner kronor._NEWLINE_Banan byggdes \xc3\xa5ren 1912-1915 och f\xc3\xb6ljde Pite \xc3\xa4lv men gick betydligt h\xc3\xb6gre och en bit fr\xc3\xa5n \xc3\xa4lvdalen som var ol\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g. Den \xc3\xb6ppnades f\xc3\xb6r trafik den 1 oktober 1915 men provisorisk trafik fanns redan 1914._NEWLINE_I samband med att godsbang\xc3\xa5rden ut\xc3\xb6kades p\xc3\xa5 1980-talet revs Pite\xc3\xa5 stationsbyggnad  men lokstall och magasinsbyggnader finns kvar._NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen blev elektrifierad den 12 juni 1995  i samband med en upprustning av banan och en oml\xc3\xa4ggning av anslutningen till stambanan vid \xc3\x84lvsbyn.  Ett triangelsp\xc3\xa5r byggdes i Nyfors, s\xc3\xb6der om \xc3\x84lvsbyn och banan fick en ny str\xc3\xa4ckning som ansluter till den gamla banan innan H\xc3\xb6gheden. Den nya str\xc3\xa4ckningen \xc3\xa4r omkring 1,5 kilometer l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n den ursprungliga.\n_START_SECTION_\nHamnar\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta hamnen med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsanslutning l\xc3\xa5g n\xc3\xa4ra Pite\xc3\xa5 station i S\xc3\xb6rfj\xc3\xa4rden. Det fanns ocks\xc3\xa5 hamn vid industrierna i Munksund och Skuthamn. Det mesta av virket flottades fr\xc3\xa5n inlandet p\xc3\xa5 Pite\xc3\xa4lven och det fanns linbanor fram till mitten p\xc3\xa5 1960-talet mellan s\xc3\xa5gverken och massaindustrin f\xc3\xb6r flistransport. Statens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngde 1955 j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n Pite\xc3\xa5 station till Munksund. Oljehamnen p\xc3\xa5 Haraholmen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades av Pite\xc3\xa5 landskommun och blev klar 1968. Efter att Pite\xc3\xa5 stad, Pite\xc3\xa5 landskommun och ytterligare tv\xc3\xa5 landskommuner gick samman 1967 byggde Pite\xc3\xa5 kommun 1973 ett oelektrifierat industrisp\xc3\xa5r som kommunen fortfarande \xc3\xa4ger och f\xc3\xb6rvaltar fr\xc3\xa5n Haraholmsv\xc3\xa4xeln till hamnen p\xc3\xa5 Haraholmen.\n_START_SECTION_\nPersontrafik\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5llplatserna hade inte alltid namn utan angavs som kilometerantal. Persontrafiken mellan \xc3\x84lvsbyn och Pite\xc3\xa5 upph\xc3\xb6rde den 28 maj 1972.\n_START_SECTION_\nNutid\n_START_PARAGRAPH_\nGodstrafik med skogliga r\xc3\xa5produkter och f\xc3\xb6r\xc3\xa4dlade varor.\n_START_SECTION_\nFramtid\n_START_PARAGRAPH_\nI den f\xc3\xb6reslagna str\xc3\xa4ckningen av Norrbotniabanan genom Pite\xc3\xa5 ansluter den till nuvarande j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g p\xc3\xa5 Pitholmen, resecentrumet placeras vid gamla Pite\xc3\xa5 station nuvarande bang\xc3\xa5rd och banan avviker mot Lule\xc3\xa5 innan E4:an.'