b'\n_START_ARTICLE_\nBremens historia\n_START_PARAGRAPH_\nBremen har en l\xc3\xa5ng historia som handels- och sj\xc3\xb6fartsstad och \xc3\xa4r idag en av Tysklands tre stadsdelstater. Bremen \xc3\xa4r mer \xc3\xa4n 1200 \xc3\xa5r gammal, och \xc3\xa4r \xc3\xa4ven en av de fr\xc3\xa4msta Hansast\xc3\xa4derna genom historien. Den \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen n\xc3\xa4ra floden Wesers utlopp, cirka 12 mil fr\xc3\xa5n Hamburg. I delstaten Bremen ing\xc3\xa5r Bremen och Bremerhaven.\n_START_SECTION_\nBremens grundande\n_START_PARAGRAPH_\nStaden Bremen omn\xc3\xa4mns i historieskrivningen f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i formen Bremun (p\xc3\xa5 latin Brema) 787 efter Kristus d\xc3\xa5 Karl den store uppr\xc3\xa4ttade ett biskopsstift d\xc3\xa4r. Omkring 848 valde biskoparna i Hamburg att flytta till det s\xc3\xa4krare Bremen sedan Hamburg attackerats av vikingar 845. Bremen blev nu plats f\xc3\xb6r \xc3\xa4rkebiskopss\xc3\xa4tet Hamburg-Bremen._NEWLINE_1186 utf\xc3\xa4rdades det f\xc3\xb6rsta kejserliga privilegiet f\xc3\xb6r staden och 1246 fastst\xc3\xa4lldes valordningen till stadens r\xc3\xa5d och r\xc3\xa5dets befogenheter definierades. Trots beroende av biskopen erh\xc3\xb6ll staden s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom en t\xc3\xa4mligen sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig st\xc3\xa4llning, sl\xc3\xb6t handelsf\xc3\xb6rdrag, f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade privilegier i England och Norge med mera och intr\xc3\xa4dde i Hansef\xc3\xb6rbundet. Mellan 1285\xe2\x80\x931358 och 1427\xe2\x80\x9333 Bremen uteslutet fr\xc3\xa5n Hansan. Under 1400-talet l\xc3\xb6stes staden i stor utstr\xc3\xa4ckning fr\xc3\xa5n sitt beroende av biskopen och fick status som en fri stadsstat.\n_START_SECTION_\nHansastaden Bremen\n_START_PARAGRAPH_\nBremen kom att vara med i Hansan under fyra olika perioder som sammanlagt blev 252 \xc3\xa5r. Bremens handeln oncenterade sig till Nederl\xc3\xa4nderna, England, Norge, Westfalen men \xc3\xa4ven mot \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. man handlade med spannm\xc3\xa5l, fisk, sten, tr\xc3\xa4 och \xc3\xb6l. Man var med f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1260 men utest\xc3\xa4ngdes 25 \xc3\xa5r senare sedan Bremens k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n hamnade i en konflikt med de \xc3\xb6vriga medlemmarna om handelsrutterna och inte ville g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 en blockad f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4rka handeln mellan v\xc3\xa4st och \xc3\xb6st. Bremen hamnade ocks\xc3\xa5 i konflikt med \xc3\xb6vriga Hansamedlemmarna \xc3\xb6ver hanteringen av sj\xc3\xb6r\xc3\xb6veriet. Bremen ans\xc3\xa5gs inte agera tillr\xc3\xa4ckligt d\xc3\xa5 man vill ha en god relation med Butjadingen f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 kontroll \xc3\xb6ver Wesers mynning. _NEWLINE_N\xc3\xa4r Bremen hamnade i en sv\xc3\xa5r period \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde man till Hansan 1358. 1427 blev staden p\xc3\xa5 nytt utesluten men \xc3\xa5terkom 1438 och steg nu i rang och var f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rd f\xc3\xb6r Hansadagen n\xc3\xa4r alla medlemsst\xc3\xa4der samlades 1493 och 1494. Bremen var p\xc3\xa5 grund av religionsstridigheter \xc3\xa5terigen uteslutet 1563-1576. Efterhand f\xc3\xb6rlorade Hansan sin roll och uppl\xc3\xb6stes i samband med Trettio\xc3\xa5riga kriget innan den officiella uppl\xc3\xb6sningen 1669. Arvet efter hansatiden v\xc3\xa5rdas i dagens Bremen, bland annat i stadens officiella titel Freie Hansestadt Bremen.\n_START_SECTION_\n1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nReformationen fann ett gynnsamt mottagande i staden och 1618 f\xc3\xb6rklarades den reformerta l\xc3\xa4ran f\xc3\xb6r statsreligion. Staden k\xc3\xa4mpade ih\xc3\xa4rdigt f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de sin religi\xc3\xb6sa och sin politiska frihet. Den senare kom dock i fara, sedan det omgivande biskopsstiftet i b\xc3\xb6rjan av 1600-talet genom den westfaliska freden 1648 kommit i Sveriges \xc3\xa4go. N\xc3\xa4r stadsr\xc3\xa5det fick k\xc3\xa4nnedom om att stiftet Bremen skulle avtr\xc3\xa4das till Sverige s\xc3\xa5g de, 1646, till att utverka ett frihetsbrev fr\xc3\xa5n kejsaren (till en kostnad av 100\xc2\xa0000 floriner). Stadens st\xc3\xa4llning som fri riksstad hade innan detta aldrig haft officiell sanktion.\n_START_SECTION_\nKonflikt med Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nSverige erk\xc3\xa4nde dock inte detta sent tillkomna frihetsbrev vilket innebar att f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan Bremen och den svenska kronan blev oklart och sp\xc3\xa4nt de f\xc3\xb6ljande decennierna. Sverige hade visserligen i westfaliska freden f\xc3\xb6rbundit sig att l\xc3\xa4mna Bremens gamla kyrkliga och politiska fri- och r\xc3\xa4ttigheter oantastade, men gjorde trots detta anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 en viss \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet. Det fordrades bland annat att staden skulle hylla den svenska kronan och svenskarna kr\xc3\xa4vde att f\xc3\xa5 inackordera en bes\xc3\xa4ttning i staden. _NEWLINE_Bremen upptr\xc3\xa4dde likv\xc3\xa4l som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig riksmedlem och trots Sveriges protester fick det 1654 en representant p\xc3\xa5 tyska riksdagen. Detta resulterade i det F\xc3\xb6rsta bremiska kriget, som till en b\xc3\xb6rjan bilades genom recessen i Stade 28 november 1654, enligt vilken Bremen f\xc3\xb6rband sig att hylla den svenske kungen med mera, men d\xc3\xa4r fr\xc3\xa5gan om riksomedelbarheten uppsk\xc3\xb6ts till framtida underhandling. Bremens v\xc3\xa4gran att hylla Karl XI och dess anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 riksomedelbarhet ledde 1665 till att Karl XI:s f\xc3\xb6rmyndarregering f\xc3\xb6rklarade staden krig - andra bremiska kriget. Svenskarnas huvudavsikt var dock inte  att betvinga Bremen utan snarare att skaffa sig en f\xc3\xb6rev\xc3\xa4ndning f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla en stridsklar arm\xc3\xa9 i Tyskland som ett lockbete f\xc3\xb6r subsidiebringande allianser. _NEWLINE_Det intr\xc3\xa4ffade inte heller n\xc3\xa5gra egentliga sammandrabbningar i detta f\xc3\xb6r den svenska ledningen f\xc3\xb6ga hedrande krig, vilket i historien \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt under namnet andra bremiska kriget och 15 november 1666 avslutades det med traktaten i Habenhausen. Enligt denna avstod Bremen till 1700 fr\xc3\xa5n att l\xc3\xa5ta sig representeras p\xc3\xa5 tyska riksdagen och fr\xc3\xa5n s\xc3\xa4te och st\xc3\xa4mma i nedersachsiska kretsen, varemot de av svenskarna p\xc3\xa5 stadens omr\xc3\xa5de uppf\xc3\xb6rda bef\xc3\xa4stningarna revs ned och Sverige f\xc3\xb6rband sig att vid m\xc3\xb6jliga tvister med staden att avst\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n fientligheter. Konfliktens utg\xc3\xa5ng innebar ett klart nederlag f\xc3\xb6r Sverige, tvistefr\xc3\xa5gorna mellan staden och Sverige blev inte l\xc3\xb6sta. Men huset Hannover, till vilket Sverige 1719 avtr\xc3\xa4tt hertigd\xc3\xb6met Bremen, erk\xc3\xa4nde 1741 stadens riksomedelbarhet.\n_START_SECTION_\n1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\n1803 blev Bremen fri riksstad, men Napoleon I inf\xc3\xb6rlivade staden med det franska riket 1810 och gjorde den till huvudstad i departementet Wesermynningarna (D\xc3\xa9partements des Bouches du Weser) som en del i Frankrike. Philipp Karl Graf von Arberg uts\xc3\xa5gs till prefekt. Efter nederlaget i Napoleonkrigen l\xc3\xa4mnade de franska trupperna staden 1814. 1815 f\xc3\xb6rklarades det av Wienkongressen f\xc3\xb6r fri riksstad och medlem av Tyska f\xc3\xb6rbundet. Bremens borgm\xc3\xa4stare Johann Smidt deltog i kongressen och var den som lyckades s\xc3\xa4kra stadens \xc3\xa5tervunna suver\xc3\xa4nitet.\n_START_SECTION_\nReformer\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Marsrevolutionen 1848 kr\xc3\xa4vde Bremer B\xc3\xbcrgerverein inf\xc3\xb6randet av allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt, ett nytt parlament, pressfrihet, maktdelning och sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga domstolar. En f\xc3\xb6rfattningsgivande f\xc3\xb6rsamling valdes och en ny f\xc3\xb6rfattning beslutades som tr\xc3\xa4dde i kraft 1849. Men Bremens senat upph\xc3\xa4vde den 1852. Senaten lyckades inte ta tillbaka alla sina privilegier och en ny f\xc3\xb6rfattning antogs 1854. Den kom att g\xc3\xa4lla fram till 1918 \xc3\xa5rs revolution men innebar att det inte blev n\xc3\xa5got allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. _NEWLINE_Efterhand kom Bremens sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet att inskr\xc3\xa4nkas n\xc3\xa4r Preussen v\xc3\xa4xte fram som ledade tysk stat. I det Tyska enhetskriget 1866 var Bremen tillsammans med Hamburg och L\xc3\xbcbeck till en b\xc3\xb6rjan neutralt men blev 1867 medlem av Nordtyska f\xc3\xb6rbundet. 1871 blev Bremen en delstat i det enade Tyskland.\n_START_SECTION_\nIndustrialiseringen\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg profiterade fr\xc3\xa5n en v\xc3\xa4xande v\xc3\xa4rldsmarknad men \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n Tyska rikets milit\xc3\xa4ra upprustning tillsammans med Tysklands str\xc3\xa4van att bli kolonialmakt vilket \xc3\xb6kade oceanhandeln i konkurrens med Hamburg. 1857 grundades Norddeutscher Lloyd som blev ett ledande rederi i konkurrens med bland andra Hapag. NDL kom att vinna det prestigefyllda Bl\xc3\xa5 bandet f\xc3\xb6r den snabbaste \xc3\xb6verfarten \xc3\xb6ver Atlanten fem g\xc3\xa5nger 1898-1930. _NEWLINE_1872 grundades bomullsb\xc3\xb6rsen och samma \xc3\xa5r varvet AG Weser (senare Deschimag) d\xc3\xa4r upp mot 20 000 kom att arbeta. Weservarvet kom att tillverka b\xc3\xa5tar f\xc3\xb6r den upprustande tyska marinen fram till f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och senare inf\xc3\xb6r och under andra v\xc3\xa4rldskriget. Men f\xc3\xb6retaget byggdes \xc3\xa4ven frakt- och passagerarfartyg som Bremen IV (1929) och i ett senare skede oljetankers. 1893 f\xc3\xb6ljde grundandet av varvet Vulkan AG.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nI samband med Matrosupproret i Kiel spred sig revolutionen till v\xc3\xa4stfronten och omfattade snart \xc3\xa4ven de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna och hamnarna i Tyskland. Under den efterf\xc3\xb6ljande Novemberrevolutionen utropade Adam Frasunkiewicz fr\xc3\xa5n r\xc3\xa5dhusets balkong att man skulle bilda ett arbetar- och soldatr\xc3\xa5d. Stadens liberala borgerskap motsatte sig och organiserade ett medborgarutskott. 10 januari 1919 utropdes Bremens r\xc3\xa5dsrepublik, ett socialistiskt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att \xc3\xa5terta makten \xc3\xb6ver staden. Regeringen skickade in Freikorps som slog ner upproret 4 februari 1919 och undantagstillst\xc3\xa5nd r\xc3\xa5dde. En provisorisk regering styrde senaten innan man 9 mars 1919 kunde v\xc3\xa4lja en nationalf\xc3\xb6rsamling i Bremen. 18 maj 1920 antogs en parlamentarisk f\xc3\xb6rfattning som kom att g\xc3\xa4lla till 1933._NEWLINE_Borgward utvecklades fr\xc3\xa5n 1920-talet till en av de ledande tyska biltillverkarna. I Bremen fanns \xc3\xa4ven flygtillverkaren Focke-Wulf.\n_START_SECTION_\nBremen i Tredje riket\n_START_PARAGRAPH_\n1937 f\xc3\xb6rlorade Bremen Bremerhaven genom en omr\xc3\xa5desreform. 1938 blev den nordv\xc3\xa4stra delen av Bremerhavens hamn en del av Bremens stad vilket den \xc3\xa4r \xc3\xa4ven idag. H\xc3\xa4r finns sedan 1968 en stor containerhamn tillsammans med bilterminaler f\xc3\xb6r export och import av fordon tillsammans med varvsanl\xc3\xa4ggningar. Columbuskaje \xc3\xa4r en passagerarhamn d\xc3\xa4r det idag inte l\xc3\xa4ngre g\xc3\xa5r regulj\xc3\xa4r trafik. _NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget bombades staden av allierat flyg p\xc3\xa5 grund av sin rustningsindustri, bland annat den stora varvsindustrin.\n_START_SECTION_\nBremen efter 1945\n_START_PARAGRAPH_\n1945 intog brittiska styrkor Bremen och Bremerhaven. Delstaten Bremen blev en del av den brittiska ockupationszonen. USA beh\xc3\xb6vde en hamn och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xb6vertog man Bremen fr\xc3\xa5n britterna 1947 och skapade en exklav i den amerikanska ockupationszonen. Det bidrog till Bremens sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet gentemot det omkringliggande Niedersachsen i den brittiska zonen. Ledande politiker i Bremen blev Wilhelm Kaisen (SPD) som var regerande borgm\xc3\xa4stare 1945-1965. Han var \xc3\xa4ven senatspresident fr\xc3\xa5n 1948. 15 september 1947 beslutade Bremens borgerskap om en ny f\xc3\xb6rfattning som antogs genom en folkomr\xc3\xb6stning 12 oktober 1947. 1949 blev Bremen delstat i V\xc3\xa4sttyskland. _NEWLINE_Bremen har under efterkrigstiden genomg\xc3\xa5tt en stor omstrukturalisering inom n\xc3\xa4ringslivet. Redan 1961 gick Borgward i konkurs men kom att ers\xc3\xa4ttas av Daimler-Benz personbilstillverkning. Stadens betydelse som hamnstad minskade under 1960-talet samtidigt som containertrafiken tog \xc3\xb6ver och f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade hamnarbetet radikalt. Varvsindustrin hamnade i en kris. AG Weser lade ner verksamheten 1983 som en f\xc3\xb6ljd av den varvskris som startade i samband med oljekrisen 1973. Vulcan lade ner sin verksamhet 1996. Inom elektronikindustrin kom Nordmende att bli en ny viktig industri efter kriget men lades \xc3\xa4ven den ner.'