b'\n_START_ARTICLE_\nPalatinen\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinen (latin: Palatium eller Mons Palatinus, italienska: Palatino) \xc3\xa4r en av Roms sju kullar, bel\xc3\xa4gen mellan Forum Romanum, Tibern och Caelius. Palatinen best\xc3\xa5r egentligen av tre h\xc3\xb6jder: Germalus (Cermalus), Palatium och Velia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRedan under den romerska republiken var Palatinen ett bostadsomr\xc3\xa5de med h\xc3\xb6g status. Under kejsartiden, d\xc3\xa5 kejsarna residerade h\xc3\xa4r, kom en allt st\xc3\xb6rre del av kullen att ing\xc3\xa5 i det komplex av luxu\xc3\xb6sa byggnader som utgjorde det kejserliga palatset. Palatium blev synonymt med kejsarens residens. Svenskans ord palats kommer fr\xc3\xa5n denna toponym. Byggnaderna p\xc3\xa5 kullen skadades sv\xc3\xa5rt vid den stora branden \xc3\xa5r 64, och efter det kunde kejsar Nero b\xc3\xb6rja bygga det vidstr\xc3\xa4ckta palatskomplex, Domus Aurea, som str\xc3\xa4ckte sig fr\xc3\xa5n Palatinen till Esquilinen. Detta ersatte det palats, Domus Transitoria, som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts i branden. Neros eftertr\xc3\xa4dare \xc3\xb6vergav Domus Aurea, men  Domitianus (81-96) \xc3\xa5terupptog byggnadsarbetena p\xc3\xa5 Palatinen. D\xc3\xa5 det stora flaviska kejsarpalatset (Domus Flavia och Domus Augustana) stod f\xc3\xa4rdigt omfattade den romerska kejsarens residens byggnader och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar utspridda \xc3\xb6ver hela kullen._NEWLINE_I h\xc3\xb6jd med Titusb\xc3\xa5gen p\xc3\xa5 Forum Romanum leder Clivus Palatinus upp mot kullens kr\xc3\xb6n. V\xc3\xa4gen f\xc3\xb6ljer sluttningen upp mellan tv\xc3\xa5 h\xc3\xb6gre partier. Den v\xc3\xa4nstra h\xc3\xb6jden best\xc3\xa5r av tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsterrassen, som nu upptas av klostret San Sebastiano. P\xc3\xa5 den motsatta h\xc3\xb6jden breder familjen Farneses tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar ut sig; de anlades p\xc3\xa5 1500-talet ovanp\xc3\xa5 en del av det kejserliga palatset, Domus Tiberiana._NEWLINE_Clivus Palatinus passerade en f\xc3\xb6rsvunnen b\xc3\xa5ge, vars l\xc3\xa4ge \xc3\xa4r markerat i marken och med en platta i muren intill. Den uppf\xc3\xb6rdes av Domitianus och tj\xc3\xa4nade som monumental entr\xc3\xa9 till palatsomr\xc3\xa5det; m\xc3\xb6jligen l\xc3\xa5g den p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r en gammal stadsport, Porta Mugonia. Porten flankerades av ett tempel, \xc3\xa4ven det uppf\xc3\xb6rt av Domitianus p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r ett \xc3\xa4ldre tempel, vilket troligen varit helgat \xc3\xa5t Jupiter Stator. H\xc3\xb6gre upp n\xc3\xa5r man den del av det kejserliga palatset som Domitianus l\xc3\xa4t uppf\xc3\xb6ra, Domus Augustana. V\xc3\xa4gen forts\xc3\xa4tter l\xc3\xa4ngs h\xc3\xb6ger sida av detta byggnadskomplex till det sydv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rnet av kullen, d\xc3\xa4r bebyggelse fr\xc3\xa5n romerska republiken pietetsfullt bevarades. V\xc3\xa4gen slutar framf\xc3\xb6r podiet till ett Apollotempel, som Augustus l\xc3\xa4t inviga 28 f.Kr. Det pryddes med grekiska skulpturer och andra dyrbarheter, bl.a. en staty f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande Apollo, ett m\xc3\xa4sterverk av greken Skopas (360 f.Kr.)._NEWLINE_Augustus tog \xc3\xa5r 27 f.Kr. sin bostad p\xc3\xa5 Palatinen. Han l\xc3\xa4t omvandla en grupp privathus i sluttningen bredvid Apollotemplet till residens. Man vet genom litteraturen att huvudentr\xc3\xa9n var prydd med en gavel och en krans av ekl\xc3\xb6v samt att den flankerades av lagertr\xc3\xa4d. Detta var \xc3\xa4retecken som senaten beslutade om samtidigt som den hedrade honom med titeln Augustus ("den upph\xc3\xb6jde"). Residenset tycks inte ha skilt sig mycket fr\xc3\xa5n andra, samtida patricierhus. Det \xc3\xb6vre huset, som av tradition kallas Livias hus, var uppf\xc3\xb6rt under f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lften av \xc3\xa5rhundradet som ett normalt romerskt bostadshus med atrium och peristylg\xc3\xa5rd, men byggdes om f\xc3\xb6r nya behov. P\xc3\xa5 husets sydsida l\xc3\xb6per en gata, som inkorporerats i anl\xc3\xa4ggningen, och nedanf\xc3\xb6r ligger det s.k. Augustus hus._NEWLINE_Bortom Augustus hus, p\xc3\xa5 Palatinens sydv\xc3\xa4stra del, fanns ett \xc3\xa4ldre tempelomr\xc3\xa5de. N\xc3\xa4rmast l\xc3\xa5g Victorias tempel, uppf\xc3\xb6rt 307 f.Kr. - 294 f.Kr. och invigt \xc3\xa5t segerns gudinna. Endast bitar av murarna till podiet \xc3\xa5terst\xc3\xa5r. Det flankerades av Magna Maters tempel, uppf\xc3\xb6rt ett \xc3\xa5rhundrade senare (205 f.Kr. - 191 f.Kr.). Kulten av Cybele, den stora modern, importerades fr\xc3\xa5n Mindre Asien f\xc3\xb6r att ge romarna framg\xc3\xa5ng i kriget mot Karthago. L\xc3\xa4ngs det stora podiets sida \xc3\xa4r fragment av kolonner och kapit\xc3\xa4l uppst\xc3\xa4llda. De \xc3\xa4r av vulkanisk sten \xc3\xb6verdragen med vit puts, f\xc3\xb6rmodligen fr\xc3\xa5n en restaurering \xc3\xa5r 111 f.Kr. B\xc3\xa5de Victoria och Cybele v\xc3\xb6rdades som staden Roms beskyddare. Omr\xc3\xa5det innefattade \xc3\xa4ven en annan byggnad som var f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r romarnas veneration: Romulus hydda, som genom \xc3\xa5rhundradena underh\xc3\xb6lls av ett s\xc3\xa4rskilt pr\xc3\xa4sterskap. Exakt var hyddan stod \xc3\xa4r os\xc3\xa4kert, men i modern tid har arkeologer gr\xc3\xa4vt ut grunden till flera j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldershyddor i sluttningen nedanf\xc3\xb6r templen. Den \xc3\xa4ldsta niv\xc3\xa5n \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 700-talet f.Kr., d\xc3\xa5 Romulus enligt traditionen skall ha grundat Rom._NEWLINE_Palatinen ligger 50 meter \xc3\xb6ver havet och 40 meter \xc3\xb6ver Tibern. M\xc3\xa5nga k\xc3\xa4nda och f\xc3\xb6rn\xc3\xa4ma romare har bott h\xc3\xa4r. Det var denna kulle som skulle bli grunden f\xc3\xb6r Roma Quadrata (Rom). Det var p\xc3\xa5 denna kulle som man hittade hyddor; dessa bestod av grenar, kvistar och torkad lera. De var rektangul\xc3\xa4ra med trubbiga h\xc3\xb6rn.\n_START_SECTION_\nUtgr\xc3\xa4vningar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder kejsar Augustus regeringstid avgr\xc3\xa4nsades en del av Palatinen f\xc3\xb6r en slags arkeologisk unders\xc3\xb6kning, vilken fann krukor och redskap fr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern. Han utropade platsen som \xe2\x80\x9dRoms ursprungliga stad\xe2\x80\x9d. Modern arkeologi har funnit sp\xc3\xa5r av en brons\xc3\xa5ldersbos\xc3\xa4ttning som kan dateras till f\xc3\xb6re Roms grundande. Det finns ett museum p\xc3\xa5 Palatinen d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som \xc3\xa4r daterade f\xc3\xb6re stadens officiella grundande visas. I museet finns \xc3\xa4ven romerska statyer. _NEWLINE_Ett altare f\xc3\xb6r en ok\xc3\xa4nd gud, som man tidigare trodde var Aius Locutius, uppt\xc3\xa4cktes p\xc3\xa5 Palatinen 1820. _NEWLINE_I juli 2006 meddelade arkeologer att de uppt\xc3\xa4ckt vad de tror \xc3\xa4r Augustus f\xc3\xb6delseplats.'