b'\n_START_ARTICLE_\nFinger\n_START_SECTION_\nBen\n_START_PARAGRAPH_\nEtt ulnart finger best\xc3\xa5r av tre r\xc3\xb6rben kallade falanger: Grundfalang (phalanx proximalis), mellanfalang (phalanx media) och ytterfalang (phalanx distalis). Varje ben best\xc3\xa5r av ett skaft (corpus) och tv\xc3\xa5 extremiteter; den proximala och n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre basen (basis) och det distala och mindre huvudet (caput)._NEWLINE_Tummen saknar som n\xc3\xa4mnts de fyra ulnara fingrarnas mellanfalang. Dessutom \xc3\xa4r dess metakarpalben vridet s\xc3\xa5 att tummen \xc3\xa4r riktat in mot handen._NEWLINE_I fingrarna kan sesamben (ossa sesamoidea) f\xc3\xb6rekomma, i synnerhet i tummens metakarpofalangealled (MCP-led).\n_START_SECTION_\nLeder\n_START_PARAGRAPH_\nFingerlederna (articulatio(nes) digitorum manus) f\xc3\xb6renar mellanhandens (metacarpus) ben (metakarpalben) med fingrarnas grundfalanger (phalanx proximalis) och dels lederna mellan de tv\xc3\xa5 distala falangerna (art. interphalangeae). Samtliga leder i fingrarna \xc3\xa4r synovialleder placerade distalt om falangernas distala extremiteter. Fingerlederna omges av starka ligament som st\xc3\xb6djer r\xc3\xb6relserna i lederna.\n_START_SECTION_\nBildning och ossifikation\n_START_PARAGRAPH_\nFingerfalangernas benbildning inleds i 1\xe2\x80\x933-\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern utifr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbeningsk\xc3\xa4rnor: En f\xc3\xb6r benskaftet och en f\xc3\xb6r den proximala extremiteten. Ossifikationen inleds i skaften ungef\xc3\xa4r i \xc3\xa5ttonde fosterveckan. I grundfalangernas proximala \xc3\xa4ndar inleds benbildningen i 3\xe2\x80\x934-\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern och i de distala falangerna ett \xc3\xa5r senare. Vid 8\xe2\x80\x9312-\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern \xc3\xa4r benbildningen klar.\n_START_SECTION_\nEvolution och variation\n_START_PARAGRAPH_\nHos m\xc3\xa5nga andra djur \xc3\xa4r antalet fingrar reducerat och hos m\xc3\xa4nniskan har fingrarna mycket mer omfattande representation i hj\xc3\xa4rnbalken. _NEWLINE_Till exempel har h\xc3\xa4sten endast ett l\xc3\xa5ngfinger och kl\xc3\xb6vdjuren endast tv\xc3\xa5 fingrar p\xc3\xa5 sina fr\xc3\xa4mre extremiteter. M\xc3\xa5nga grodor (oxgroda, hornpadda) har fyra t\xc3\xa5r p\xc3\xa5 sina fr\xc3\xa4mre extremiteter._NEWLINE_Schimpansernas h\xc3\xa4nder liknar m\xc3\xa4nniskans men deras tummar \xc3\xa4r inte lika r\xc3\xb6rliga som v\xc3\xa5ra och kan till exempel inte n\xc3\xa5 fingertopparna. Detta g\xc3\xb6r dem mindre "h\xc3\xa4ndiga" \xc3\xa4n m\xc3\xa4nniskan._NEWLINE_Hos fladderm\xc3\xb6ssens vingar \xc3\xa4r handlovsbenen och de mycket tunna fingrarna riktade bak\xc3\xa5t (proximalt) l\xc3\xa4ngs med kroppen i vilol\xc3\xa4ge. Mellan fingrarna sp\xc3\xa4nner luftt\xc3\xa4ta hudflikar som g\xc3\xb6r att fladdermusen kan flyga. Tummarna \xc3\xa4r formade som korta klor._NEWLINE_Delfinernas fenor \xc3\xa4r i sj\xc3\xa4lva verket utformade som andra d\xc3\xa4ggdjurs fr\xc3\xa4mre extremiteter med motsvarande skelettdelar. I fingrarna finns betydligt fler falanger \xc3\xa4n hos m\xc3\xa4nniskan, vilket g\xc3\xb6r fenorna styvare.'