b'\n_START_ARTICLE_\nVall\xc3\xa5kra\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDe goda m\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6r jakt, fiske och transport i R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dalg\xc3\xa5ng har varit en tongivande faktor f\xc3\xb6r bos\xc3\xa4ttningar i trakten. Markerna i dalen var ofta \xc3\xb6versilade, vilket gav goda f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r bete och sl\xc3\xa5tter\xc3\xa4ngar, som i sin tur utgjort grunden f\xc3\xb6r den f\xc3\xb6rsta bofasta jordbruksbefolkningen. Den naturliga bef\xc3\xa4stningen i Borgen tros ha bearbetats genom uppf\xc3\xb6randet av jordvallen i s\xc3\xb6der n\xc3\xa5gra hundra \xc3\xa5r f\xc3\xb6re 1000-talet som skydd f\xc3\xb6r traktens befolkning._NEWLINE_Ortnamnets f\xc3\xb6rled, "vall-", betyder h\xc3\xa4r troligen "sl\xc3\xa4t mark" eller "f\xc3\xa4lt", medan efterleden "-\xc3\xa5kra" \xc3\xa4r plural av ordet \xc3\xa5ker. Namnet kan d\xc3\xa4rmed s\xc3\xa4gas betyda "\xc3\xa5krarna p\xc3\xa5 f\xc3\xa4ltet". Namnet \xc3\xa5terfinns 1348 som Walaker, 1376 som Valagra, 1536 som Walagger och 1569 som Vallagre._NEWLINE_Ursprungligen best\xc3\xa5d Vall\xc3\xa5kra av tv\xc3\xa5 byar, Norra Vall\xc3\xa5kra, bel\xc3\xa4gen i Fj\xc3\xa4restads socken, och S\xc3\xb6dra Vall\xc3\xa5kra, i Kvistofta socken. Gr\xc3\xa4nsen mellan de b\xc3\xa5da utgjordes av R\xc3\xa5\xc3\xa5n. Omr\xc3\xa5det dominerades av ett full\xc3\xa5kerslandskap, med inslag av skog i anknytning till R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dalg\xc3\xa5ng. \xc3\x85n var en viktig kraftk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r befolkningen och en vattenm\xc3\xb6lla i anknytning till orten omn\xc3\xa4mns i danska skrifter fr\xc3\xa5n 1574 och 1629. Genom socknarna gick flera betydelsefulla v\xc3\xa4gar, bland annat v\xc3\xa4gen mellan Landskrona och Helsingborg, som korsade R\xc3\xa5\xc3\xa5n vid Vall\xc3\xa5kra. F\xc3\xb6rst utgjordes korsningen av ett vadst\xc3\xa4lle, men detta ersattes senare av en tr\xc3\xa4bro. I anknytning till v\xc3\xa4garna uppstod skjutsstationer och g\xc3\xa4stgiverier. Den skjutsstation fr\xc3\xa5n 1700-talets slut som var bel\xc3\xa4gen i S\xc3\xb6dra Vall\xc3\xa5kra finns bevarad vid korsningen mellan M\xc3\xb6rarpsv\xc3\xa4gen och v\xc3\xa4gen till Kvistofta. Byn bestod vid denna tid av sex g\xc3\xa5rdar, av vilka alla var fr\xc3\xa4lsehemman. Norra Vall\xc3\xa5kra bestod av ett f\xc3\xa5tal g\xc3\xa5rdar norr om R\xc3\xa5\xc3\xa5n._NEWLINE_P\xc3\xa5 1700-talet p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades brytning av stenkol i Norra Vall\xc3\xa5kra, i anknytning till Borgen. Dock var inte stenkolfl\xc3\xb6tserna s\xc3\xa5 stora och brytningen p\xc3\xa5gick endast mellan 1738 och 1753. D\xc3\xa4remot noterades den av Carl von Linn\xc3\xa9 under sin Sk\xc3\xa5nska resa 1749. \xc3\x85r 1809 inf\xc3\xb6rdes enskiftet i de tv\xc3\xa5 byarna och g\xc3\xa5rdarna i S\xc3\xb6dra Vall\xc3\xa5kra splittrades. I samband med utdikning av v\xc3\xa5tmarkerna f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 mer \xc3\xa5kermark \xc3\xa4ndrades f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6r vattenm\xc3\xb6llorna och dessa ersattes d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r av vindm\xc3\xb6llor. Intresset f\xc3\xb6r stenkol vaknade \xc3\xa5ter p\xc3\xa5 1860-talet d\xc3\xa5 Wall\xc3\xa5kra stenkolsaktiebolag bildades. Verksamheten lades dock ner redan 1867. F\xc3\xb6r att ta vara p\xc3\xa5 den stora m\xc3\xa4ngd lera som f\xc3\xb6ljde med som biprodukt grundade man 1864 Wall\xc3\xa5kra Lerk\xc3\xa4rlsfabrik, bel\xc3\xa4gen vid H\xc3\xa5lab\xc3\xa4cken i botten av b\xc3\xa4ckravinen. Senare bytte man namn till Wall\xc3\xa5kra Stenk\xc3\xa4rlsfabrik. Brytningen av lera fortsatte fram till 1970-talet._NEWLINE_N\xc3\xa4r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen mellan Helsingborg och Billeberga anlades 1865 drog man sp\xc3\xa5ret l\xc3\xa4ngs R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dalg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r att i st\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5n undvika niv\xc3\xa5skillnader l\xc3\xa4ngs str\xc3\xa4ckningen. Sp\xc3\xa5ret drogs d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rbi Vall\xc3\xa5kra, som \xc3\xa4ven fick en station, trots att n\xc3\xa4rliggande Kvistofta var avsev\xc3\xa4rt st\xc3\xb6rre. Anl\xc3\xa4ggningen av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen betydde att orten utvecklades till ett modernt stationssamh\xc3\xa4lle. Den gamla tr\xc3\xa4bron ersattes 1890 av en ny stenvalvsbro i tv\xc3\xa5 spann. Med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen f\xc3\xb6ljde \xc3\xa4ven flera nya verksamheter och 1909 fanns en kvarn, ett mejeri, en ostfabrik, tegelbruk, bagare, g\xc3\xa4stgivare, med mera. P\xc3\xa5 1930-talet hade den gamla s\xc3\xa5gverkstaden Gr\xc3\xb6nadal omvandlats till en n\xc3\xb6jesplats med b\xc3\xa5de inomhus- och utomhusscen. \xc3\x85r 1952 genomf\xc3\xb6rdes en sammanslagning av kommunerna B\xc3\xa5rsl\xc3\xb6v, Fj\xc3\xa4restad, Kvistofta och Ottarp till en storkommun med Vall\xc3\xa5kra som huvudort, d\xc3\xa5 orten vid denna tid var den st\xc3\xb6rsta. Vall\xc3\xa5kra kommun uppgick 1971 i Helsingborgs kommun.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\nSedan \xc3\xa5r 2000 har orten en h\xc3\xa5llplats f\xc3\xb6r p\xc3\xa5gat\xc3\xa5g.\n_START_SECTION_\nNatur\n_START_PARAGRAPH_\nVall\xc3\xa5kras omgivningar domineras av R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dramatiska dalg\xc3\xa5ng, som l\xc3\xa4ngs l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckor sk\xc3\xa4r sig ner 25\xe2\x80\x9330 meter i den omgivande jordbruksmarken. Tv\xc3\xa5 b\xc3\xa4ckar rinner ut i R\xc3\xa5\xc3\xa5n vid Vall\xc3\xa5kra, Fj\xc3\xa4restadsb\xc3\xa4cken i norr och H\xc3\xa4rsl\xc3\xb6vs\xc3\xa5n eller H\xc3\xa5lab\xc3\xa4cken i s\xc3\xb6der, vilka b\xc3\xa5da har skurit ner djupa ravindalar. R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dalg\xc3\xa5ng \xc3\xa4r skyddad som naturreservat av Helsingborgs kommun och l\xc3\xa4ngs sluttningarna ner till \xc3\xa5n v\xc3\xa4xer naturskog best\xc3\xa5ende av ask, alm, ek och bok. Berggrunden best\xc3\xa5r av en blandning av sandsten och lerskiffer med inslag av stenkolfl\xc3\xb6tsar, som bildats under r\xc3\xa4tliastiden f\xc3\xb6r ungef\xc3\xa4r 200 miljoner \xc3\xa5r sedan. Ovanp\xc3\xa5 berggrunden ligger ett jordlager av s\xc3\xa5 kallad baltisk nordv\xc3\xa4stmor\xc3\xa4n, en kalk- och lerrik jordm\xc3\xa5n, som \xc3\xa4ven \xc3\xa4r mycket n\xc3\xa4ringsrik. \xc3\x85kermarken klassas mellan 7 och 9 (klassning efter produktionsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga, klass 10 \xc3\xa4r b\xc3\xa4st)._NEWLINE_Vid Vall\xc3\xa5kra kan man \xc3\xa4ven finna en av Nordeuropas f\xc3\xa5 rika fyndplatser med dinosauriesp\xc3\xa5r. Fotsp\xc3\xa5ren hittades 1970, d\xc3\xa5 personal fr\xc3\xa5n H\xc3\xb6gan\xc3\xa4sbolaget br\xc3\xb6t lera f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndning till keramiska f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l och d\xc3\xa5 tr\xc3\xa4ffade p\xc3\xa5 ett skikt med dinosauriesp\xc3\xa5r. Sp\xc3\xa5ren kommer fr\xc3\xa5n en hjord av rovdjursdinosaurien Dilophosaurus och m\xc3\xa4ter upp till 30\xc2\xa0cm i l\xc3\xa4ngd.\n_START_SECTION_\nVall\xc3\xa5kra fornborg\n_START_PARAGRAPH_\nVid Fj\xc3\xa4restadsb\xc3\xa4ckens m\xc3\xb6te med R\xc3\xa5\xc3\xa5n har en triangelformad plat\xc3\xa5 bildats med sidorna 80 och 65 meter, d\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 av sidorna best\xc3\xa5r av djupa raviner. Topografin l\xc3\xa4mpar sig utm\xc3\xa4rkt f\xc3\xb6r en naturlig bef\xc3\xa4stning, vilket utnyttjades av traktens befolkning under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. Som f\xc3\xb6rsvar mot landsidan har inv\xc3\xa5narna uppf\xc3\xb6rt en 85 meter l\xc3\xa5ng och 4 meter h\xc3\xb6g vall, som \xc3\xa5terfinns \xc3\xa4n idag. Som en del av naturreservatet i R\xc3\xa5\xc3\xa5ns dalg\xc3\xa5ng omges "Borgen", som omr\xc3\xa5det \xc3\xa4ven kallas, av \xc3\xa4dell\xc3\xb6vskog med en rik flora och fauna. D\xc3\xa4r v\xc3\xa4xer bokar och fridlysta och s\xc3\xa4llsynta bl\xc3\xa5sippor blommar v\xc3\xa5rtid. Omr\xc3\xa5det genomkorsas \xc3\xa4ven av ett vandringsstr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nEvenemang\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Enoch Thulins flygf\xc3\xa4lt utanf\xc3\xb6r den lilla orten anordnas \xc3\xa5rligen i slutet av augusti Nordens st\xc3\xb6rsta tr\xc3\xa4ff, Vall\xc3\xa5kratr\xc3\xa4ffen, f\xc3\xb6r stylade, ombyggda och helrenoverade bilar. Det kommer varje \xc3\xa5r ungef\xc3\xa4r 20 000 bes\xc3\xb6kare fr\xc3\xa5n hela Norden och Nordeuropa. Ett annat resm\xc3\xa5l p\xc3\xa5 orten \xc3\xa4r den gamla bevarade Wall\xc3\xa5kra stenk\xc3\xa4rlsfabrik fr\xc3\xa5n 1864, d\xc3\xa4r man framst\xc3\xa4ller saltglaserat stengods efter traditionella metoder.'