b'\n_START_ARTICLE_\nPunktskrift\n_START_PARAGRAPH_\nPunktskrift (\xc3\xa4ven brailleskrift) anv\xc3\xa4nds av synskadade eller blinda personer i st\xc3\xb6rre delen av v\xc3\xa4rlden. Systemet bygger p\xc3\xa5 en rektangel, en s\xc3\xa5 kallad cell, best\xc3\xa5ende av sex punkter i tv\xc3\xa5 lodr\xc3\xa4ta kolumner med tre punkter i varje kolumn. Fyrkanten \xc3\xa4r inte st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n att den t\xc3\xa4cks av en fingertopp. Skriftsystemet finns f\xc3\xb6r de flesta alfabeten.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPunktskriften utvecklades av den franske blindl\xc3\xa4raren och organisten Louis Braille redan i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet. Braille var sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6dd seende, men blind efter en olycka i barndomen. Han skapade som mycket ung den f\xc3\xb6rsta punktskriften med utg\xc3\xa5ngspunkt i dels tidigare relieftryck och Stachelskrift, dels Charles Barbier milit\xc3\xa4ra sonographie-system, och kunde presentera den i tryckt form 1829. Han undervisade p\xc3\xa5 lnstitut royale des jeunes aveugles i Paris, vidareutvecklade punktskriften f\xc3\xb6r matematik och musik samt p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade 1847 ocks\xc3\xa5 arbetet med att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka utveckla en skrivmaskin f\xc3\xb6r punktskrift. _NEWLINE_1852 avled Braille i TBC, och f\xc3\xb6rst efter hans d\xc3\xb6d blev punktskriften allm\xc3\xa4nt vedertagen i Frankrike. I samband med v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Paris 1878 h\xc3\xb6lls en internationell Congress for Amelioration of the Condition of Blind People och d\xc3\xa4r beslutades att Brailles punktskriftsalfabete skulle rekommenderas i undervisningen av blinda. _NEWLINE_Under 1800-talets slut \xc3\xb6kade efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 punktskriftsb\xc3\xb6cker, och flera tryckerier etablerades. I Sverige l\xc3\xa4t F\xc3\xb6reningen f\xc3\xb6r blindskrift trycka den f\xc3\xb6rsta boken med Brailles punktskriftssystem "L\xc3\xa4sning f\xc3\xb6r blinda" 1866 p\xc3\xa5 Manilla, Institutet f\xc3\xb6r blinda och d\xc3\xb6va. 1892 kunde de ocks\xc3\xa5, under ledning av Amy Segerstedt, \xc3\xb6ppna ett l\xc3\xa5nebibliotek f\xc3\xb6r punktskriftsb\xc3\xb6cker p\xc3\xa5 Tysta skolan i Stockholm. Det som \xc3\xa4r kvar av dessa verksamheter har s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom uppg\xc3\xa5tt i Myndigheten f\xc3\xb6r tillg\xc3\xa4ngliga medier.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4sning\n_START_PARAGRAPH_\nI en punktskriftsbok (skriven med det latinska alfabetet) l\xc3\xa4ser man braillebokst\xc3\xa4verna fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4nster till h\xc3\xb6ger med fingertopparna. Fortfarande f\xc3\xb6rs vanliga b\xc3\xb6cker \xc3\xb6ver till punktskrift. I Sverige ges de ut av den statliga myndigheten Myndigheten f\xc3\xb6r tillg\xc3\xa4ngliga medier, MTM. _NEWLINE_Datorn erbjuder m\xc3\xa5nga nya m\xc3\xb6jligheter. Med hj\xc3\xa4lp av en punktskriftssk\xc3\xa4rm, en tillsats som kopplas till en vanlig dator och ett speciellt program, \xc3\xa4r det m\xc3\xb6jligt att f\xc3\xa5 det som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 den vanliga sk\xc3\xa4rmen \xc3\xb6verf\xc3\xb6rt till punktskrift. _NEWLINE_Detta g\xc3\xb6r att det g\xc3\xa5r att arbeta enklare och att ordbehandla, e-posta och chatta. Det mesta som finns p\xc3\xa5 Internet g\xc3\xa5r att l\xc3\xa4sa. Eftersom bilder inte kan visas \xc3\xa4r det viktigt med alternativa, beskrivande, texter till bilder. S\xc3\xa5dana texter syns normalt f\xc3\xb6r den som f\xc3\xb6r musen \xc3\xb6ver en bild p\xc3\xa5 Internet. De \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 bra vid surfning med en mobiltelefon.\n_START_SECTION_\nSvenska alfabetet i punktskrift\n_START_PARAGRAPH_\nDe tio f\xc3\xb6rsta bokst\xc3\xa4verna i alfabetet, A\xe2\x80\x93J, bildas genom att de fyra \xc3\xb6versta punkterna i fyrkanten, eller cellen som den kallas, kombineras. Bokst\xc3\xa4verna K\xe2\x80\x93T, f\xc3\xa5s p\xc3\xa5 samma vis, men punkten l\xc3\xa4ngst ner till v\xc3\xa4nster (punkt 3) l\xc3\xa4ggs till. Bokstaven A \xc3\xa4r punkten l\xc3\xa4ngst upp till v\xc3\xa4nster (punkt 1). Allts\xc3\xa5 \xc3\xa4r bokstaven K punkten l\xc3\xa4ngst upp till v\xc3\xa4nster och l\xc3\xa4ngst ner till v\xc3\xa4nster (punkterna 1 och 3). Bokst\xc3\xa4verna U\xe2\x80\x93Z f\xc3\xa5s genom att l\xc3\xa4gga till punkten l\xc3\xa4ngst ner till h\xc3\xb6ger (punkt 6) p\xc3\xa5 bokst\xc3\xa4verna K\xe2\x80\x93T. Ett U \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes punkten l\xc3\xa4ngst upp till v\xc3\xa4nster, punkten l\xc3\xa4ngst ner till v\xc3\xa4nster och punkten l\xc3\xa4ngst ner till h\xc3\xb6ger (punkterna 1, 3 och 6). Bokst\xc3\xa4verna \xc3\x85, \xc3\x84 och \xc3\x96 samt W bildas genom andra punktkombinationer._NEWLINE_Vid l\xc3\xa4sning p\xc3\xa5 dator, d\xc3\xa5 en speciell punktskriftssk\xc3\xa4rm anv\xc3\xa4nds, ser alfabetet n\xc3\xa5got annorlunda ut. Det inneh\xc3\xa5ller d\xc3\xa5 \xc3\xa5tta punkter ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r sex.\n_START_SECTION_\nStilar och layout\n_START_PARAGRAPH_\nStilf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, till exempel fetstil, eller olika typsnitt, finns inte i punktskrift. Ibland markeras ist\xc3\xa4llet stilar med s\xc3\xa4rskilda tecken f\xc3\xb6re och efter de textpartier d\xc3\xa4r stilen avviker fr\xc3\xa5n stilen som \xc3\xa4r normal f\xc3\xb6r \xc3\xb6vriga delen av texten. P\xc3\xa5 datorer kan stilf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar visas genom extrapunkter som ser ut som streck under texten.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den\n_START_PARAGRAPH_\nPunktskrift g\xc3\xa5r att pr\xc3\xa4gla p\xc3\xa5 flera olika material och det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xb6jligt att anv\xc3\xa4nda punktskrift i m\xc3\xa5nga olika sammanhang. Vanliga anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den \xc3\xa4r p\xc3\xa5 visitkort, medicinf\xc3\xb6rpackningar, etiketter p\xc3\xa5 flaskor och orienteringstavlor. Tekniken som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att skriva med en punktskriftsmaskin kan med hj\xc3\xa4lp av olika applikationer ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att skriva p\xc3\xa5 en peksk\xc3\xa4rmstelefon.'