b'\n_START_ARTICLE_\nTundra\n_START_PARAGRAPH_\nTundra (ET i K\xc3\xb6ppens system) \xc3\xa4r en klimattyp och ett biom, karakt\xc3\xa4riserad av permafrost med l\xc3\xa5g och \xc3\xb6mt\xc3\xa5lig vegetation. Arktisk tundra \xc3\xa4r det skogl\xc3\xb6sa omr\xc3\xa5det med permafrost mellan tajgan och ishavsomr\xc3\xa5det i Europa, Asien och Nordamerika (ett f\xc3\xa5tal motsvarigheter finns runt s\xc3\xb6dra polarregionen). Alpin tundra finns i bergsomr\xc3\xa5den, d\xc3\xa4r den h\xc3\xb6ga h\xc3\xb6jden ger motsvarande klimatf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, dock inte alltid med permafrost i strikt mening, men alltid ovanf\xc3\xb6r tr\xc3\xa4dgr\xc3\xa4nsen._NEWLINE_Ordet tundra kommer fr\xc3\xa5n Kildinsamiska t\xc5\xabnd\xc3\xa2r, vilket betyder "skogl\xc3\xb6st berg; fj\xc3\xa4ll".\n_START_SECTION_\nKlimat\n_START_PARAGRAPH_\nTundraklimatet karakt\xc3\xa4riseras av att medeltemperaturen p\xc3\xa5 \xc3\xa5rets varmaste m\xc3\xa5nad inte \xc3\xb6verstiger +10\xc2\xb0C, detta inneb\xc3\xa4r att arktiskt klimat r\xc3\xa5der. I svenska fj\xc3\xa4llomr\xc3\xa5den r\xc3\xa5der generellt s\xc3\xa5dant klimat uppe p\xc3\xa5 fj\xc3\xa4llet (alpin tundra) samtidigt som klimatet p\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre h\xc3\xb6jd \xc3\xa4r subarktiskt. Gr\xc3\xa4nsen mellan klimatzonerna syns tydligt p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4dgr\xc3\xa4nsen. V\xc3\xa4xts\xc3\xa4songen p\xc3\xa5 tundran varar vanligen 60 till 80 dagar, och frostperioden varar nio till tio m\xc3\xa5nader._NEWLINE_Omr\xc3\xa5den med kontinuerlig permafrost upptr\xc3\xa4der vanligen i omr\xc3\xa5den med en h\xc3\xb6gsta \xc3\xa5rsmedeltemperatur p\xc3\xa5 -1\xc2\xb0C till -4\xc2\xb0C och diskontinuerlig permafrost d\xc3\xa4r \xc3\xa5rsmedeltemperaturen \xc3\xa4r l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n -7\xc2\xb0C till -8\xc2\xb0C. Marken i tundraomr\xc3\xa5den best\xc3\xa5r oftast av en sula av kontinuerlig eller diskontinuerlig permafrost, i m\xc3\xa5nga fall \xc3\xa4r dock berggrunden helt i dagen. Ovanp\xc3\xa5 permafrosten ligger en d\xc3\xa5ligt utvecklad jordm\xc3\xa5n uppbyggd av torv, vilken \xc3\xa4r p\xc3\xa5verkad av frys- och sm\xc3\xa4ltperioder. Under sommaren sm\xc3\xa4lter detta \xc3\xb6vre, s\xc3\xa5 kallade aktiva lager, och bildar en vattenm\xc3\xa4ttad s\xc3\xb6rja. Det aktiva lagret \xc3\xa4r vanligen omkring en meter djupt (fr\xc3\xa5n 15 cm i torv till fem meter i oskyddad jord). Nederb\xc3\xb6rden \xc3\xa4r dock l\xc3\xa5g, vanligen mindre \xc3\xa4n 250 mm per \xc3\xa5r. Vissa tundraregioner \xc3\xa4r lika torra som polar\xc3\xb6knar, men ofta \xc3\xa4r den relativa luftfuktigheten h\xc3\xb6g och evaporationen l\xc3\xa5g.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nDen vattenm\xc3\xa4ttade torven i det aktiva lagret och den underliggande permafrosten b\xc3\xa5de f\xc3\xb6rhindrar en effektiv dr\xc3\xa4nering och djup rotbildning. Jorden \xc3\xa4r sur till neutral och fattig p\xc3\xa5 n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen. Markkv\xc3\xa4ve \xc3\xa4r en bristvara, och det finns bara n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xter med kv\xc3\xa4vefixerande bakterier. H\xc3\xb6ga v\xc3\xa4xter som tr\xc3\xa4d kan inte utvecklas under tundrans f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden och vegetationen best\xc3\xa5r huvudsakligen av gr\xc3\xa4s, halvgr\xc3\xa4s, mossor, lavar och mindre buskar. Sn\xc3\xb6djupet \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta enskilda faktorn f\xc3\xb6r hur h\xc3\xb6ga v\xc3\xa4xterna blir, och norr om 75:e breddgraden, d\xc3\xa4r klimatet att betrakta som \xc3\xb6ken eller halv\xc3\xb6ken, blir mycket f\xc3\xa5 v\xc3\xa4xter h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n fem centimeter. Mellan 50 och 98 procent av biomassan \xc3\xa4r under markytan. I de alpina milj\xc3\xb6erna \xc3\xa4r bl\xc3\xa5sten s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5taglig, och m\xc3\xa5nga buskar \xc3\xa4r formade efter vindriktningen. Vissa perenna v\xc3\xa4xter som v\xc3\xa4xer i tundramilj\xc3\xb6n har p\xc3\xa5 grund av den korta v\xc3\xa4xtperioden utvecklats s\xc3\xa5 att de bildar knopp ett \xc3\xa5r och blommar ut \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5. Rotsystemen p\xc3\xa5 v\xc3\xa4xterna \xc3\xa4r i allm\xc3\xa4nhet 10\xe2\x80\x9315 cm ner i marken, och markp\xc3\xa5verkan, s\xc3\xa5som hjulsp\xc3\xa5r, dammbyggen och utvinning av naturresurser skapar betydande sp\xc3\xa5r i landskapet._NEWLINE_Tundravegetationen kan delas upp i tv\xc3\xa5 klasser, fj\xc3\xa4llvegetation respektive tundravegetation. Fj\xc3\xa4llvegetation (som inte bara \xc3\xa5terfinns i fj\xc3\xa4llen) har en tunn och spridd v\xc3\xa4xthorisont i jorden eller v\xc3\xa4xer direkt p\xc3\xa5 berggrunden. Typiska v\xc3\xa4xter f\xc3\xb6r fj\xc3\xa4llvegetationen \xc3\xa4r fj\xc3\xa4llglim och olika medlemmar ur br\xc3\xa4ckesl\xc3\xa4ktet. Tundravegetationen \xc3\xa5 andra sidan har en tydlig v\xc3\xa4xthorisont med sammanh\xc3\xa4ngande rotfilt och g\xc3\xb6r det l\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga v\xc3\xa4xter att etablera sig. Exempel p\xc3\xa5 tundravegetation \xc3\xa4r dv\xc3\xa4rgbj\xc3\xb6rk, krypande videv\xc3\xa4xter och olika Vaccinium-arter._NEWLINE_Faunan p\xc3\xa5 den arktiska tundran inkluderar (f\xc3\xb6rutom de flitigt f\xc3\xb6rekommande myggorna) l\xc3\xa4mmel och andra mindre gnagare, kanin, myskoxe, ren, fj\xc3\xa4llr\xc3\xa4v, varg, vessla, isbj\xc3\xb6rn, fj\xc3\xa4lluggla och ripor. Flera sj\xc3\xb6f\xc3\xa5glar, som g\xc3\xa4ss och svanar, har sin h\xc3\xa4ckning i tundran. I den alpina tundran \xc3\xa5terfinns, beroende p\xc3\xa5 kontinent, bland annat sn\xc3\xb6get, tjockhornsf\xc3\xa5r och wapitihjort.'