b'\n_START_ARTICLE_\nGenetisk rekombination\n_START_PARAGRAPH_\nGenetisk rekombination inneb\xc3\xa4r att en del av en DNA-str\xc3\xa4ng byts ut mot en annan str\xc3\xa4ng eller tr\xc3\xa4nger sig in i en annan sekvens med DNA-kod. Detta kan ske p\xc3\xa5 flera s\xc3\xa4tt:\n_START_SECTION_\n\xc3\x96verkorsning\n_START_PARAGRAPH_\nDen viktigaste typen av rekombination i v\xc3\xa5ra celler \xc3\xa4r \xc3\xb6verkorsning. Det \xc3\xa4r den process som g\xc3\xb6r att arvsmassan mellan mammans och pappans kromosomer kan blandas s\xc3\xa5 att avkomman f\xc3\xa5r unika kromosomer. Detta sker n\xc3\xa4r \xc3\xa4ggen och spermierna bildas, efter att kromosomerna har kopierats men innan de dras is\xc3\xa4r f\xc3\xb6r att hamna i var sitt \xc3\xa4gg resp spermie. Parvis lika kromosomer l\xc3\xa4gger sig t\xc3\xa4tt intill varandra och byter en varierande m\xc3\xa4ngd genetiskt material mellan sig. N\xc3\xa4r kromosomerna ligger precis bredvid varandra kan ena delen av DNA-str\xc3\xa4ngen g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver till den andra kromosomen och vice versa. Detta omr\xc3\xa5de kallas heteroduplex. Om \xc3\xb6verkorsningen inte g\xc3\xa5r l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n till detta steg s\xc3\xa5 blir det bara en kort bit av DNA-str\xc3\xa4ngen som har hamnat p\xc3\xa5 den andra kromosomen och d\xc3\xa5 kallas detta f\xc3\xb6r icke-rekombinant heteroduplex och medf\xc3\xb6r bara mindre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring. Om d\xc3\xa4remot \xc3\xa4ven den andra delen av DNA-spiralen byter till den andra kromosomen s\xc3\xa5 kallas det rekombinant heteroduplex._NEWLINE_Denna process \xc3\xa4r v\xc3\xa4rdefull f\xc3\xb6r arten genom att den skapar \xc3\xa4gg och spermier med nya kombinationer av gener. \xc3\x96verkorsning \xc3\xb6kar f\xc3\xb6rdelarna med sexuell fortplantning. Det verkar till och med som om m\xc3\xa5nga arter har utvecklat en optimal frekvens av \xc3\xb6verkorsningar._NEWLINE_Det kan h\xc3\xa4nda att icke parvis lika kromosomer byter material mellan sig. Detta kallas d\xc3\xa5 f\xc3\xb6r en translokation (se mutation).\n_START_SECTION_\nPlatsspecifik rekombination\n_START_PARAGRAPH_\nEn fr\xc3\xa4mmande kromosom \xc3\xb6ppnas upp och en ny bit DNA tr\xc3\xa4nger sig in i den kromosomen som d\xc3\xa4rmed blir st\xc3\xb6rre. Detta sker med hj\xc3\xa4lp av ett visst enzym. Detta anv\xc3\xa4nds av bakteriofager f\xc3\xb6r att bryta ner bakterier.\n_START_SECTION_\nTransposition\n_START_PARAGRAPH_\nKan delas upp i tv\xc3\xa5 undergrupper: DNA-transposition och RNA-transposition.\n_START_SECTION_\nDNA-transposition\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rekommer fr\xc3\xa4mst i prokaryota celler.\n_START_SECTION_\nRNA-transposition\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rekommer fr\xc3\xa4mst i eukaryota celler. DNA-str\xc3\xa4ngen klyvs med en nukleas och RNA-str\xc3\xa4ngen (retrotransposon) fungerar som mall f\xc3\xb6r att bygga upp tomrumet. Str\xc3\xa4ngarna fogas sedan samman med ligas.\n_START_SECTION_\nReparering\n_START_PARAGRAPH_\nOm DNA \xc3\xa4r skadat och en bit fattas vid replikationen s\xc3\xa5 kan rekombination anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att fylla ut tomrummet.\n_START_SECTION_\nRekombination\n_START_PARAGRAPH_\nI klassisk genetik betyder "rekombination" att celler eller organismer bildats genom att genetiskt material fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar kombinerats, eller att celler/organismer inf\xc3\xb6rlivat nytt DNA i sitt genom. Nuf\xc3\xb6rtiden kan det \xc3\xa4ven betyda DNA eller proteiner, som bildats genom att genetiskt material fr\xc3\xa5n flera k\xc3\xa4llor kombinerats p\xc3\xa5 artificiell v\xc3\xa4g. Exempelvis kan man s\xc3\xa4tta ihop ena halvan av ett protein fr\xc3\xa5n en organism, och andra halvan fr\xc3\xa5n en annan. Dylika fusionsproteiner anv\xc3\xa4nds ofta inom sjukv\xc3\xa5rden.'