b'\n_START_ARTICLE_\nKinesisk poesi\n_START_PARAGRAPH_\nDen kinesiska poesin \xc3\xa4r en h\xc3\xb6gt skattad litteraturgenre i Kina. Den klassiska kinesiska poesin innefattar bland annat formerna shi, ci och qu samt en sorts prosadikt som kallas fu. I modern tid har fri vers i v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndsk stil vuxit fram. All traditionell kinesisk vers \xc3\xa4r rimmad, men det finns \xc3\xa4ven rimmade texter som inte klassificeras som poesi \xe2\x80\x93 till exempel rimmar m\xc3\xa5nga rader i I Ching, men denna bok r\xc3\xa4knas \xc3\xa4nd\xc3\xa5 inte som poesi.\n_START_SECTION_\nTidig poesi\n_START_PARAGRAPH_\nDet kan ha funnits flera stora samlingar av tidig poesi i det antika Kina, men de \xc3\xa4ldsta som \xc3\xb6verlevt Qin Shihuangs bokb\xc3\xa5l \xc3\xa4r S\xc3\xa5ngernas bok och Elegierna fr\xc3\xa5n Chu, den f\xc3\xb6rra fr\xc3\xa5n V\xc3\xa5r- och h\xc3\xb6stperioden (770\xe2\x80\x93481 f.Kr.) och den senare fr\xc3\xa5n De stridande staternas tid (481\xe2\x80\x93221 f.Kr.)._NEWLINE_S\xc3\xa5ngernas bok (\xe8\xa9\xa9\xe7\xb6\x93 Sh\xc4\xab J\xc4\xabng) \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed den \xc3\xa4ldsta samlingen av kinesiska dikter. Den innefattar b\xc3\xa5de aristokratiska poem (\xe2\x80\x9doden\xe2\x80\x9d) och mera bondsk poesi, f\xc3\xb6rmodligen med ursprung i folkvisor (\xe2\x80\x9ds\xc3\xa5nger\xe2\x80\x9d). De flesta utg\xc3\xb6rs av rader om fyra stavelser._NEWLINE_Den andra, mera lyriska och romantiska samlingen, Elegierna fr\xc3\xa5n Chu (kinesiska: \xe6\xa5\x9a\xe8\xbe\xad,  pinyin: Ch\xc5\xad C\xc3\xad) best\xc3\xa5r huvudsakligen av dikter som tillskrivs en man vid namn Qu Yuan och hans efterf\xc3\xb6ljare Song Yu. Dikterna h\xc3\xa4r har rader av oregelbunden l\xc3\xa4ngd, i en stil som var vanlig i den d\xc3\xa5tida staten Chu.\n_START_SECTION_\nKlassisk poesi\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Handynastin (206 f.Kr.\xe2\x80\x93 220 e.Kr.) \xc3\xb6vergick Chu-stilen i den nya lyriska formen fu (kinesiska: \xe8\xb3\xa6,  pinyin: f\xc3\xb9), en sorts rimmad vers men med inledning och avslutning p\xc3\xa5 prosa, ofta i form av fr\xc3\xa5gor och svar. Samtidigt fortsatte den statliga Musikbyr\xc3\xa5n (kinesiska: \xe6\xa8\x82\xe5\xba\x9c,  pinyin: Yu\xc3\xa8f\xc5\xad) den tradition som p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats med S\xc3\xa5ngernas bok att samla in och bearbeta visor och dikter \xe2\x80\x93 shi (kinesiska: \xe8\xa9\xa9,  pinyin: sh\xc4\xab). Det r\xc3\xb6rde sig om lyriska s\xc3\xa5nger, b\xc3\xa5de ursprungliga folkvisor och hovimitationer, d\xc3\xa4ribland en del skrivna av de allra st\xc3\xb6rsta skalderna, s\xc3\xa5som Li Bai p\xc3\xa5 700-talet. Fu och shi utgjorde tillsammans de tv\xc3\xa5 h\xc3\xb6rnstenarna i kinesisk poesi i n\xc3\xa5gra \xc3\xa5rhundraden tills shi slutligen tog \xc3\xb6verhanden under Tangdynastin (618\xe2\x80\x93907)._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 100-talet e. Kr. och fram\xc3\xa5t utvecklades yuefu-lyriken till den \xe2\x80\x9dkanoniska\xe2\x80\x9d shi, den form som dominerat kinesisk poesi \xc3\xa4nda fram till modern tid. Raderna i dessa shi har fem eller sju stavelser (skrivtecken) med en cesur f\xc3\xb6re de tre sista stavelserna i raden. De indelas i den lite friare gutishi (kinesiska: \xe5\x8f\xa4\xe9\xab\x94\xe8\xa9\xa9,  pinyin: g\xc5\xadt\xc4\xadsh\xc4\xab \xe2\x80\x9dgammalvers\xe2\x80\x9d) och jintishi (kinesiska: \xe8\xbf\x91\xe9\xab\x94\xe8\xa9\xa9,  pinyin: j\xc3\xacnt\xc4\xadsh\xc4\xab \xe2\x80\x9dnyvers\xe2\x80\x9d), en mera str\xc3\xa4ng form, uppkommen under Tang, med regler f\xc3\xb6r bland annat ordton i s\xc3\xa5 gott som varje stavelse. De allra st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rfattarna av gutishi och jintishi var Li Bai och Du Fu._NEWLINE_Mot slutet av Tangdynastin b\xc3\xb6rjade versformen ci (kinesiska: \xe8\xa9\x9e,  pinyin: c\xc3\xad) \xe3\x80\x80bli vanlig. Ci var nya texter avsedda att kunna sjungas till popul\xc3\xa4ra melodier. Melodierna \xc3\xa4r nu sedan l\xc3\xa4nge gl\xc3\xb6mda, men deras rytmer finns kvar i dikterna. Alla ci som har exempelvis etiketten \xe2\x80\x9dTill melodin Fj\xc3\xa4rilen \xc3\xa4lskar blommor\xe2\x80\x9d har allts\xc3\xa5 just den meter och rytm som den s\xc3\xa5ngen en g\xc3\xa5ng hade. Ci uppkom under Tang men blomstrade framf\xc3\xb6r allt under Songdynastin (960\xe2\x80\x931279). Ci-verserna har ofta en lyrisk, intim karakt\xc3\xa4r och \xc3\xa4r ofta skrivna i jagform, men de st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna f\xc3\xb6r genren, som Li Houzhu och Su Shi, skrev om ett brett spektrum av \xc3\xa4mnen._NEWLINE_Efter Song blev ci-dikterna blev mera litter\xc3\xa4ra och konstlade och gav plats \xc3\xa5t sanqu (kinesiska: \xe6\x95\xa3\xe6\x9b\xb2,  pinyin: s\xc7\x8enq\xc7\x94), en friare form som h\xc3\xa4mtade kraft ur nyare s\xc3\xa5nger. Den kinesiska teatern kom att ta upp sanqu-s\xc3\xa5nger, vilket var ett viktigt steg i utvecklingen av en litteratur p\xc3\xa5 samtida talspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nSenare klassisk poesi\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Songdynastin fortsatte man att skriva dikter, s\xc3\xa4rskilt shi, fram till kejsartidens slut, och i mindre omfattning \xc3\xa4nda till idag. Dessa senare verk har emellertid alltid betraktats som underl\xc3\xa4gsna dem fr\xc3\xa5n den klassiska tiden, i synnerhet dem fr\xc3\xa5n Tang. Den fr\xc3\xa4msta orsaken till det var att man k\xc3\xa4nde en s\xc3\xa5dan v\xc3\xb6rdnad f\xc3\xb6r den klassiska kulturen att varken f\xc3\xb6rfattare eller l\xc3\xa4sare kunde t\xc3\xa4nka sig att nyskrivna verk kunde m\xc3\xa4ta sig med de gamla. En andra anledning var att de senare skaldernas svar p\xc3\xa5 den tradition de \xc3\xa4rvt var att skapa alltmer raffinerade dikter fulla med anspelningar p\xc3\xa5 \xc3\xa4ldre verk, s\xc3\xa5 att de nyare dikterna verkar preci\xc3\xb6sa eller helt enkelt sv\xc3\xa5rbegripliga f\xc3\xb6r nutida l\xc3\xa4sare. Ett tredje sk\xc3\xa4l var att befolkningstillv\xc3\xa4xt, \xc3\xb6kad l\xc3\xa4skunnighet, st\xc3\xb6rre spridning av verken efter boktryckarkonstens uppkomst och mera omfattande arkivering ledde till att m\xc3\xa4ngden verk att ta h\xc3\xa4nsyn till v\xc3\xa4xte drastiskt, vilket gjorde det sv\xc3\xa5rare att identifiera vilka nya stycken som var bra och bed\xc3\xb6ma dem noga. D\xc3\xa4remot utvecklades folkspr\xc3\xa5kslitteraturen mycket under den h\xc3\xa4r perioden, i synnerhet teatern och romanen, som nu blev de vanligaste uttrycksmedlen.\n_START_SECTION_\nModern poesi\n_START_PARAGRAPH_\nModerna kinesiska dikter f\xc3\xb6ljer i allm\xc3\xa4nhet inga i f\xc3\xb6rv\xc3\xa4g fastlagda scheman. Fj\xc3\xa4rde maj-r\xc3\xb6relsen innebar en revolution f\xc3\xb6r lyriken, d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattarna \xc3\xb6vergav den klassiska kinesiskan och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte anpassa sig till det talade spr\xc3\xa5ket. Skalder i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet som Xu Zhimo, Guo Moruo och Wen Yiduo l\xc3\xa4t sig inspireras av v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska modeller f\xc3\xb6r att frig\xc3\xb6ra sig fr\xc3\xa5n den klassiska kulturen; Xu, till exempel, f\xc3\xb6ljde noga den europeiska romantiska stilen med slutrim._NEWLINE_Under kommunisttiden lade sig skalder som Ai Qing \xc3\xa4nnu n\xc3\xa4rmare vanligt l\xc3\xa4ttflytande tal. Hans stil blev oerh\xc3\xb6rt popul\xc3\xa4r och imiterades ofta._NEWLINE_P\xc3\xa5 den nutida poetiska arenan \xc3\xa4r de viktigaste och mest inflytelserika diktarna de s\xc3\xa5 kallade dunkla poeterna (kinesiska: \xe6\x9c\xa6\xe6\x9c\xa7,  pinyin: m\xc3\xa9ngl\xc3\xb3ng), som \xc3\xa4r influerade av v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndsk modernism och anv\xc3\xa4nder sig av oklara hermetiska allusioner och metaforer. De mest k\xc3\xa4nda, Bei Dao, Gu Cheng, Duo Duo och Yang Lian, gick i exil efter Protesterna p\xc3\xa5 Himmelska fridens torg 1989 men n\xc3\xa5gra av dem har senare till\xc3\xa5tits att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Kina.'