b"\n_START_ARTICLE_\nCrozet\xc3\xb6arna\n_START_PARAGRAPH_\nCrozet\xc3\xb6arna eller Crozetarkipelagen (franska \xc3\x8eles Crozet eller officiellt Archipel Crozet) \xc3\xa4r ett antal subantarktiska \xc3\xb6ar som ligger sydost om Godahoppsudden i Indiska oceanen och tillh\xc3\xb6r de Franska sydterritorierna.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nCrozet\xc3\xb6arna ligger l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n bebodda omr\xc3\xa5den mellan bredgraderna 45\xc2\xb0 95' och 46\xc2\xb0 50' S / 50\xc2\xb0 33' och 52\xc2\xb0 58' \xc3\x96. \xc3\x96arna \xc3\xa4r de f\xc3\xa5 punkter p\xc3\xa5 den s\xc3\xa5 kallade Crozetplat\xc3\xa5n, med en storlek p\xc3\xa5 cirka 1 200 km x 600 km, som sticker upp ovanf\xc3\xb6r vattenytan. Arkipelagen best\xc3\xa5r av 6 st\xc3\xb6rre och 14 mindre \xc3\xb6ar och den st\xc3\xb6rsta \xc3\xb6n \xc3\xa4r cirka 150 kvadratkilometer stor. Arkipelagen har cirka 300 regndagar om \xc3\xa5ret och under 100 dagar om \xc3\xa5ret \xc3\xa4r vindstyrkorna \xc3\xb6ver 100 km/h. Temperaturen variera oftast mellan 18\xc2\xa0\xc2\xb0C och 5\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96arna uppt\xc3\xa4cktes den 23 januari 1772 av Marc-Joseph Marion du Fresne och dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 landsteg de p\xc3\xa5 \xc3\x8ele de la Possession. \xc3\x96n d\xc3\xb6ptes efter Jules Crozet som var Marion du Fresnes st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dande chef. Under 1800-talet befann sig amerikanska s\xc3\xa4lj\xc3\xa4gare p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna p\xc3\xa5 grund av de d\xc3\xa5 stora best\xc3\xa5nden av p\xc3\xa4lss\xc3\xa4l. Det mesta av dessa s\xc3\xa4lar exporterades till Kina och det s\xc3\xa4gs att en effektiv s\xc3\xa4lj\xc3\xa4gare kunde d\xc3\xb6da och fl\xc3\xa5 60 p\xc3\xa4lss\xc3\xa4lar i timmen. Runt 1835 hade n\xc3\xa4stan alla s\xc3\xa4lar f\xc3\xb6rsvunnit fr\xc3\xa5n \xc3\xb6arna och ist\xc3\xa4llet b\xc3\xb6rjade man jaga efter val. Runt 1840 fanns i omr\xc3\xa5det cirka 18 amerikanska valf\xc3\xa5ngarskepp._NEWLINE_Sedan 1960-talet har det funnits en fransk forskarbas p\xc3\xa5 en av \xc3\xb6arna. Basen f\xc3\xb6rses med mat och f\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheter av skeppet Marion Dufresne som tv\xc3\xa5, tre g\xc3\xa5nger om \xc3\xa5ret l\xc3\xa4mnar sin hamn p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Reunion f\xc3\xb6r att bes\xc3\xb6ka bland annat Crozet\xc3\xb6rana och Kerguelen.\n_START_SECTION_\nNaturen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96arna som inte l\xc3\xa4ngre har n\xc3\xa5gra glaci\xc3\xa4rer best\xc3\xa5r av tr\xc3\xa4dl\xc3\xb6sa berg och svarta str\xc3\xa4nder av vulkanisk sand. D\xc3\xa4r h\xc3\xa4ckar fyra arter pingviner. Den st\xc3\xb6rsta poulationen \xc3\xa4r Marconipingvinen (Eudyptes chrysolophus) med \xc3\xb6ver tv\xc3\xa5 miljoner h\xc3\xa4ckande par men d\xc3\xa4r h\xc3\xa4ckar ocks\xc3\xa5 kungspingvin (Aptenodytes patagonicus), klipphopparpingvin (Eudyptes chrysocome) och mindre grupper med \xc3\xa5snepingvin (Pygoscelis papua). D\xc3\xa4r h\xc3\xa4ckar ocks\xc3\xa5 petreller och albatrosser, bland annat och vandringsalbatross (Diomedea exulans)._NEWLINE_Trots den historisk sett h\xc3\xa5rda jakten s\xc3\xa5 finns det fortfarande best\xc3\xa5nd av sj\xc3\xb6lejon och p\xc3\xa4lss\xc3\xa4lar, bland annat Kerguelisk p\xc3\xa4lss\xc3\xa4l (Arctocephalus tropicalis)._NEWLINE_Precis som p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av de andra subantarktiska \xc3\xb6arna s\xc3\xa5 har av m\xc3\xa4nniskan inf\xc3\xb6rda djur medf\xc3\xb6rt stora problem f\xc3\xb6r de k\xc3\xa4nsliga ekosystemen. R\xc3\xa5ttor och m\xc3\xb6ss var de f\xc3\xb6rsta att skapa problem. Senare introducerades katter f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 bukt med detta problem men det ledde bara till \xc3\xa4nnu st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6r\xc3\xb6delse bland djurlivet p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna. Andra djur som grisar, kaniner och getter som introducerats f\xc3\xb6r att fungera som mat har \xc3\xa4ven de haft en f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande inverkan p\xc3\xa5 \xc3\xb6arnas v\xc3\xa4xt och djurliv._NEWLINE_I vattnen runt om arkipelagen lever bland annat den antarktiska torskarten tandnoting (Dissostichus eleginoides) som \xc3\xa4r hotad av tjuvfiske vilket har resulterat i att b\xc3\xa5de Frankrike och Greenpeace patrullerar omr\xc3\xa5det."