b'\n_START_ARTICLE_\nRanstad\n_START_PARAGRAPH_\nRanstad, eller mer korrekt Ranstadsverket, var en urangruva mellan Sk\xc3\xb6vde och Falk\xc3\xb6ping. Ranstadsverket \xc3\xa4r uppkallat efter den n\xc3\xa4rliggande byn Ranstad i Stenstorps socken i d\xc3\xa5varande Stenstorps kommun, som sedan 1974 ing\xc3\xa5r i Falk\xc3\xb6pings kommun. Den nu nedlagda gruvan ligger strax s\xc3\xb6der om Sydbillingen. Brytningen skedde fr\xc3\xa4mst i dagbrott i H\xc3\xa4ggums socken i d\xc3\xa5varande Skultorps kommun, som sedan 1971 ing\xc3\xa5r i Sk\xc3\xb6vde kommun. Vid Ranstadsverket utvanns mellan 1965 och 1969 uran ur alunskiffer vilken var avsedd f\xc3\xb6r det svenska k\xc3\xa4rnkraftsprogrammet. Anl\xc3\xa4ggningen byggdes f\xc3\xb6r att Sverige skulle kunna vara sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjande av uran, men d\xc3\xa5 priset p\xc3\xa5 uran var f\xc3\xb6r l\xc3\xa5gt uppn\xc3\xa5ddes aldrig l\xc3\xb6nsamhet i brytningen. Under de fyra \xc3\xa5r anl\xc3\xa4ggningen var i drift fick man endast fram 215 ton uran ur ca 1\xc2\xa0500\xc2\xa0000 ton berg.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1893 konstaterades det att alunskifferlagren i Billingen inneh\xc3\xb6ll uran. I b\xc3\xb6rjan av 1900-talet b\xc3\xb6rjade man behandla cancer med radium, en produkt av uranets s\xc3\xb6nderfallskedja. Mellan 1909 och 1915 bedrevs radiumutvinning i Billingens nord\xc3\xa4nda av AB Kolm. Under andra v\xc3\xa4rldskriget, n\xc3\xa4r det r\xc3\xa5dde akut br\xc3\xa4nslebrist i Sverige, startades oljeutvinning ur alunskiffer/oljeskiffer fr\xc3\xa5n Kinnekulle. Utvinningen bedrevs av det statliga f\xc3\xb6retaget Svenska skifferoljeaktiebolaget._NEWLINE_1948 etableras det statliga f\xc3\xb6retaget AB Atomenergi och b\xc3\xb6rjar tillsammans med Skifferoljebolaget att unders\xc3\xb6ka uranf\xc3\xb6rekomsten i alunskiffer. \xc3\x85r 1953 utpekas Ranstadsomr\xc3\xa5det vid Billingen som l\xc3\xa4mpligt f\xc3\xb6r uranutvinning i den hemligst\xc3\xa4mplade rapporten "Sveriges uranf\xc3\xb6rande alunskiffrar". En provanl\xc3\xa4ggning f\xc3\xb6r uranutvinning drevs \xc3\xa4ven i Kvarntorp i N\xc3\xa4rke p\xc3\xa5 1950-talet. Denna testverksamhet lades ner 1966 sedan man utvunnit ca 50 ton uran i oxidform.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nSverige ville efter andra v\xc3\xa4rldskriget bli sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjande p\xc3\xa5 uran. P\xc3\xa5 1950-talet utarbetades ett bet\xc3\xa4nkande kallad den svenska linjen. Tanken var att Sverige skulle skaffa k\xc3\xa4rnvapen, baserat p\xc3\xa5 plutoniumframst\xc3\xa4llning ur en tungvattenreaktor i Marviken, som skulle laddas med svenskt uran. P\xc3\xa5 grund av stora meningsskiljaktigheter inom det styrande partiet Socialdemokraterna f\xc3\xb6rverkligades planerna bara delvis. I och med att Sverige skrev under icke-spridningsavtalet 1968 skrotades planerna p\xc3\xa5 svenska k\xc3\xa4rnvapen och inhemsk utvinning av uran f\xc3\xb6r vapen\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nStart och drift\n_START_PARAGRAPH_\nAB Atomenergi fick 1959 statligt anslag f\xc3\xb6r uranbrytning. Utvinningen skulle ske med metoder som utvecklats i Kvarntorp n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r tidigare. Det innebar att gruvan skulle drivas som dagbrott och att uranet skulle utvinnas genom att alunskiffern maldes och uranet lakades ur med svavelsyra. Urangruvan i Ranstad var driftklar 1965 och drevs av f\xc3\xb6retaget Ranstad mineral. Det l\xc3\xa5ga uranpriset i slutet p\xc3\xa5 1960-talet i kombination med l\xc3\xa5ga urankoncentrationer gjorde anl\xc3\xa4ggningen ol\xc3\xb6nsam, och den drevs i reducerad skala fram till 1969 d\xc3\xa5 anl\xc3\xa4ggningen lades i malp\xc3\xa5se.\n_START_SECTION_\nOljekrisen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter oljekrisen 1973 steg uranpriset kraftigt och gruvan bed\xc3\xb6mdes kunna uppn\xc3\xa5 l\xc3\xb6nsamhet. Det statliga gruvbolaget LKAB gick in som del\xc3\xa4gare i anl\xc3\xa4ggningen och l\xc3\xa4mnade 1975 in en ans\xc3\xb6kan om att f\xc3\xa5 \xc3\xa5teruppta driften. Ans\xc3\xb6kan som kallades Projekt Ranstad 75 fick h\xc3\xa5rd kritik fr\xc3\xa5n lokalbefolkningen och milj\xc3\xb6organisationer. B\xc3\xa5de Falk\xc3\xb6pings kommun och Sk\xc3\xb6vde kommun hotade l\xc3\xa4gga in sina kommunala veton. Orsaken till det lokala missn\xc3\xb6jet var den stora landskapsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring som ett storskaligt dagbrott ger upphov till. LKAB omarbetade sedan sin ans\xc3\xb6kan och l\xc3\xa4mnade 1977 in en ans\xc3\xb6kan som de kallade f\xc3\xb6r Mineralprojekt Ranstad. Inte heller denna f\xc3\xb6ll i god jord hos lokalbefolkningen, utan fick dras tillbaka.\n_START_SECTION_\nAnl\xc3\xa4ggningen skrotas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1984 upph\xc3\xb6rde koncessionen och det beslutades att naturen skulle \xc3\xa5terst\xc3\xa4llas. \xc3\x85ren 1990\xe2\x80\x931992 \xc3\xa5terst\xc3\xa4lldes dagbrottet och industriomr\xc3\xa5det rensades upp. N\xc3\xa4r anrikningsverkets silo spr\xc3\xa4ngdes 1991 blev detta en symbol f\xc3\xb6r att Ranstadsverket g\xc3\xa5tt i graven.\n_START_SECTION_\nTraneb\xc3\xa4rssj\xc3\xb6n\n_START_PARAGRAPH_\nUtvinningen l\xc3\xa4mnade efter sig ett dagbrott i form av en 2\xc2\xa0km l\xc3\xa5ng s\xc3\xa4nka med en bredd av ca 100 m och med ett djup p\xc3\xa5 10\xe2\x88\x9215 meter. Gruvavfallet (1,5 miljoner ton alunskiffer) som inneh\xc3\xa5ller svavelkis och l\xc3\xa5ga halter av flera tungmetaller lades p\xc3\xa5 ett 25 ha stort omr\xc3\xa5de. F\xc3\xb6retaget SVAFO/Studsvik fick ansvaret f\xc3\xb6r efterbehandlingen av gruvavfallet med l\xc3\xa4nsstyrelsen som tillsynsmyndighet. Hela gruvavfallsomr\xc3\xa5det t\xc3\xa4cktes med ett 20\xc2\xa0cm tjockt t\xc3\xa4tskikt av bentonit och med ett 180\xc2\xa0cm tjockt t\xc3\xa4ckskikt av mor\xc3\xa4n. N\xc3\xa4r l\xc3\xa4nspumpningen avbr\xc3\xb6ts s\xc3\xa5 omvandlades dagbrottet till en sj\xc3\xb6, Traneb\xc3\xa4rssj\xc3\xb6n. Sj\xc3\xb6n har inget tillfl\xc3\xb6de utan \xc3\xa4r en k\xc3\xa4llsj\xc3\xb6. L\xc3\xa4nsstyrelsen har ett kontrollprogram som ser till att milj\xc3\xb6m\xc3\xa5len uppfylls. F\xc3\xb6rsta skedet i \xc3\xa5terst\xc3\xa4llningsarbetet kostade ungef\xc3\xa4r 250 miljoner kronor som k\xc3\xa4rnkraftsindustrin stod f\xc3\xb6r, och kostnaden f\xc3\xb6r andra skedet ber\xc3\xa4knas till n\xc3\xa5got liknande.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan\n_START_PARAGRAPH_\nTraneb\xc3\xa4rssj\xc3\xb6n har ett fr\xc3\xa5nfl\xc3\xb6de, Marb\xc3\xa4cken. B\xc3\xa4cken rinner ut i P\xc3\xb6san som via Slafsan rinner ut i Hornborga\xc3\xa5n och Hornborgasj\xc3\xb6n. Lakvattnets milj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan har m\xc3\xa4tts kontinuerligt sedan \xc3\xa5terst\xc3\xa4llningen. Tio \xc3\xa5r efter restaureringen kan man konstatera att lakvattnet inte n\xc3\xa4mnv\xc3\xa4rt h\xc3\xb6jer halterna av tungmetaller i Hornborga\xc3\xa5n. Orsaken \xc3\xa4r att det finns tre stora kalkbrott, Uddag\xc3\xa5rden, R\xc3\xb6ssberga och Tomten, som l\xc3\xa4cker lakvatten i Hornborga\xc3\xa5n. Ranstadsverkets dagbrott st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r ca 10\xc2\xa0% av tungmetallerna i Hornborga\xc3\xa5n. Resten kommer fr\xc3\xa5n gamla kalkbrott._NEWLINE_Traneb\xc3\xa4rssj\xc3\xb6ns vatten har unders\xc3\xb6kts och bed\xc3\xb6ms inte utg\xc3\xb6ra n\xc3\xa5gon fara f\xc3\xb6r boskap eller vilda djur. Regnb\xc3\xa5ge har planterats in i sj\xc3\xb6n och unders\xc3\xb6kts. Gr\xc3\xa4nsv\xc3\xa4rdena f\xc3\xb6r tungmetaller \xc3\xb6verskrids om man \xc3\xa4ter mer \xc3\xa4n 2\xc2\xa0kg fisk per dag. Fisken bed\xc3\xb6ms ha ungef\xc3\xa4r lika mycket gift i sig som fisk f\xc3\xa5ngad i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. \xc3\x96stersj\xc3\xb6fisken har dock en annan flora med tungmetaller i sig. \xc3\x96stersj\xc3\xb6fisken inneh\xc3\xa5ller mycket kvicksilver, medan ranstadslax inneh\xc3\xa5ller mycket krom och kadmium. Halten av tungmetaller i Marb\xc3\xa4cken halveras vart tredje \xc3\xa5r. L\xc3\xa4nsstyrelsen bed\xc3\xb6mer att det inte beh\xc3\xb6vs n\xc3\xa5gon rening av lakvattnet, utan att tungmetallhalterna idag \xc3\xa4r under gr\xc3\xa4nsv\xc3\xa4rdena och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas klinga av.\n_START_SECTION_\nResursanv\xc3\xa4ndning och ekonomi\n_START_PARAGRAPH_\nAlunskiffern i omr\xc3\xa5det kring Ranstad inneh\xc3\xa5ller 300 g/ton uran. Sveriges k\xc3\xa4rnkraftverk f\xc3\xb6rbrukar motsvarande ca 1400 - 1800 ton natururan varje \xc3\xa5r. F\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka ett \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rbrukning av uran s\xc3\xa5 beh\xc3\xb6ver dagbrottet v\xc3\xa4xa med ca 0,80\xc2\xa0km\xc2\xb2 per \xc3\xa5r. Vissa k\xc3\xa4rnkraftsf\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare menar att arealanv\xc3\xa4ndningen \xc3\xa4r liten i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till vattenkraften. Porjus kraftverk l\xc3\xa4gger 183\xc2\xa0km\xc2\xb2 land under vatten och utvecklar en effekt p\xc3\xa5 400 MW, vilket motsvarar ett halvt k\xc3\xa4rnkraftverk. Det skulle beh\xc3\xb6vas 3,5 ha alunskiffer per \xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Ranstad f\xc3\xb6r att driva ett k\xc3\xa4rnkraftverk med samma effekt som Porjus kraftverk. _NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r brytningen skapades en deponi f\xc3\xb6r gruvavfallet p\xc3\xa5 ca 25 ha. Det har kr\xc3\xa4vts omfattande rening och \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder f\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka \xc3\xb6ver de giftiga resterna f\xc3\xb6r att hindra skadliga \xc3\xa4mnen att sprida sig via vattnet._NEWLINE_N\xc3\xa4r ekonomin r\xc3\xa4knats samman efter det inledande \xc3\xa5terst\xc3\xa4llningsarbetet, s\xc3\xa5 visade sig att kostnaden f\xc3\xb6r att uranbrytningen i Ranstad var ca 10 g\xc3\xa5nger dyrare \xc3\xa4n marknadspriset p\xc3\xa5 uran. De d\xc3\xa5liga ekonomiska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna berodde dels p\xc3\xa5 den l\xc3\xa5ga urankoncentrationen, dels p\xc3\xa5 att det satsats stora resurser p\xc3\xa5 att minimera p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 milj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nRanstadsverket idag\n_START_PARAGRAPH_\nIdag finns endast n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre industribyggnader kvar p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det, som 1985 omvandlades till industrihotell. Ranstad mineral finns kvar och driver k\xc3\xa4rnteknisk verksamhet i liten skala. Bolagets tillst\xc3\xa5nd gick ut vid 2009 \xc3\xa5rs utg\xc3\xa5ng.'