b'\n_START_ARTICLE_\nLuxlampa\n_START_PARAGRAPH_\nEn luxlampa var en \xc3\xa4ldre typ av fotogenlampa med gl\xc3\xb6dstrumpa och tryck f\xc3\xb6r utomhusbelysning som tillverkades och s\xc3\xa5ldes av firman AB Lux. F\xc3\xb6retaget AB Lux (uppgick 1919 i d\xc3\xa5varande Elektrolux) \xc3\xa4r intimt f\xc3\xb6rknippat med industriutvecklingen p\xc3\xa5 Lilla Essingen i Stockholm.\n_START_SECTION_\nLuxlampan\n_START_PARAGRAPH_\nLuxlampan var en typ av fotogengl\xc3\xb6dljuslampa som konstruerades av verkm\xc3\xa4staren H. Rustige i slutet av 1800-talet. Det fanns tv\xc3\xa5 typer;  trycklampor d\xc3\xa4r trycket \xc3\xa5stadkoms genom flytande kolsyra, en \xc3\xa4ldre konstruktion av D. Kempe och sj\xc3\xa4lvtrycklampor utan \xc3\xb6vertryck som kallades autolux-lampor, den av H. Rustige utvecklade lampan._NEWLINE_\xc3\x85r 1901 bildades AB Lux av filosofie doktor Sven Carlsson f\xc3\xb6r att exploatera den av Rustige gjorda uppfinningen._NEWLINE_I f\xc3\xb6retagets funktionsbeskrivning stod bland annat f\xc3\xb6ljande:_NEWLINE__NEWLINE_"Lampan f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nner petroleum (fotogen), som f\xc3\xb6rvaras i en beh\xc3\xa5llare vid lyktstolpens fot och tryckes upp genom ett r\xc3\xb6r medelst kolsyra, hvilken j\xc3\xa4mv\xc3\xa4l finnes i ofvann\xc3\xa4mnda beh\xc3\xa5llare. Lampan t\xc3\xa4ndes p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som ett primusk\xc3\xb6k (med sprit) och brinner sedan med l\xc3\xa5ga, som bringar en kring l\xc3\xa5gan anbragt metallstrumpa att gl\xc3\xb6da. Det \xc3\xa4r denna gl\xc3\xb6dande "strumpa" som uts\xc3\xa4nder det starka skenet [\xe2\x80\xa6] Luxlampan har vunnit spridning \xc3\xb6fver hela jorden till belysning af bang\xc3\xa5rdar, villasamh\xc3\xa4llen m. m. Imitationer med olika namn finnas i marknaden._NEWLINE_Det starka skenet fr\xc3\xa5n luxlampan (den vanligaste storleken av luxlampan var 700 normalljus) nyttjades inte enbart f\xc3\xb6r gatubelysning utan installerades \xc3\xa4ven i fyrar, exempelvis Landsorts fyr  och Kullens fyr som b\xc3\xa5da fick luxlampor 1907. Sandhammarens fyr fick luxljus redan 1902, som den f\xc3\xb6rsta i Sverige.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6retaget\n_START_PARAGRAPH_\nFirman AB Lux bildades 1901 enbart f\xc3\xb6r att producera och marknadsf\xc3\xb6ra luxlampan. F\xc3\xb6retaget fanns p\xc3\xa5 Lilla Essingen i Stockholm och i Riga._NEWLINE_\xc3\x85r 1912 blev det \xc3\xb6kad konkurrens fr\xc3\xa5n tillverkare av elljus vilket ledde till en nedg\xc3\xa5ng i oms\xc3\xa4ttningen. F\xc3\xb6r att anpassa sig till det nya marknadstrycket b\xc3\xb6rjade direkt\xc3\xb6ren f\xc3\xb6r AB Lux, C.G. Lindblom, att s\xc3\xb6ka en alternativ produkt att tillverka och s\xc3\xa4lja. Valet f\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 en dammsugare som Axel Wenner-Gren hade utvecklad._NEWLINE_\xc3\x85r 1919 gick firman upp i Elektrolux (1957 namn\xc3\xa4ndrat till "Electrolux") genom en sammanslagning med Elektromekaniska AB. Idag \xc3\xa4r Lux Svenska AB ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6retag igen och ett av de stora direktf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsbolagen i v\xc3\xa4rlden.'