b'\n_START_ARTICLE_\nAnders Andersen\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nAnders Andersen var son till g\xc3\xa5rds\xc3\xa4garen Jens Christian Andersen (1880-1957) och Astrid Greve. Efter att ha varit l\xc3\xa4rling inom lantbruket fick han utbildning p\xc3\xa5 Askov h\xc3\xb8jskole (1930-1931) och Ladelund landbrugsskole (1935-1936). Han k\xc3\xb6pte g\xc3\xa5rden S\xc3\xb8lyst 1941 och \xc3\xb6vertog f\xc3\xa4dernesg\xc3\xa5rden Benzonslyst 1954. Den f\xc3\xb6rra \xc3\xb6vertogs av en son 1971. Hans politiska karri\xc3\xa4r b\xc3\xb6rjade som ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Venstres Ungdom (VU) i Djursland (1940-1945), sedermera f\xc3\xb6r VU i Randers amt (1942-1947) och som ledamot i Karlby-Voldbys sockenst\xc3\xa4mma (1950-1962)._NEWLINE_Han kandiderade till Folketinget 1947 och 1950 f\xc3\xb6r Halvrimmens valkrets, utan att lyckas bli vald. Genom ett utj\xc3\xa4mningsmandat kom han in i Folketinget 1953 f\xc3\xb6r Randers amt. Han var ledamot i finansutskottet (1957-1961), Det Udenrigspolitisk N\xc3\xa6vn (1960-1967 och 1968-1971, motsvaras av Utrikesn\xc3\xa4mnden i Sverige) och ordf\xc3\xb6rande i Landbrugsr\xc3\xa5det (1960-1973) och De samvirkende Danske Landboforeninger (1960-1973). I de tv\xc3\xa5 senare f\xc3\xb6rtroendeposterna lyckades han f\xc3\xb6rhandla fram flera statliga bidrag till jordbruket. I samband med att Thorkil Kristensen l\xc3\xa4mnade Venstre 1960 \xc3\xb6vertog Andersen uppdraget som partiets finanspolitiska ordf\xc3\xb6rande och blev ledamot i partiets folketingsgrupp och partistyrelse. Som ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Folketingets marknadsutskott (1968-1971, numera europautskottet) st\xc3\xa4llde han sig kritisk till Efta-l\xc3\xa4ndernas motvilja att l\xc3\xa5ta det ekonomiska samarbetet omfatta ocks\xc3\xa5 jordbruksvaror. Hans linje var att f\xc3\xa5 Danmark att ansluta sig till EG tillsammans med Storbritannien, vilket misslyckades under 1960-talet d\xc3\xa5 Frankrikes president, Charles de Gaulle, motsatte sig Storbritannien som medlem. Andersens inst\xc3\xa4llning till Nordek var ljummen och d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhandlingarna br\xc3\xb6t samman 1969 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades nya f\xc3\xb6rhandlingar med EG om danskt medlemskap. Tillsammans med Storbritannien och Irland blev Danmark medlem i EG 1972._NEWLINE_Andersen var styrelseledamot i Danmarks Nationalbank (1970-1973).\n_START_SECTION_\nFinansminister (1973-1975)\n_START_PARAGRAPH_\nI samband med att Hilmar Baunsgaard (Det Radikale Venstre) bildade en borgerlig koalitionsregering 1968 tillsammans med Venstre och Det Konservative Folkeparti tillfr\xc3\xa5gades Andersen om att inta jordbruksministerposten. Han avb\xc3\xb6jde och bad om att antingen f\xc3\xa5 bli finans- eller ekonomiminister, vilket avslogs. D\xc3\xa5 Poul Hartling (Venstre) bildade sin minoritetsregering i december 1973, med endast 22 mandat bakom sig, uts\xc3\xa5gs Andersen till finansminister. I samband med detta l\xc3\xa4mnade han alla sina styrelseuppdrag. Som finansminister var han drivande bakom ett ekonomiskt avtal i Folketinget om en s\xc3\xa4nkning av inkomstskatten med sju miljarder kronor med motsvarande besparingar inom den offentliga sektorn 1975-1976. Detta avtal ingicks som en f\xc3\xb6ljd av att arbetsl\xc3\xb6sheten b\xc3\xb6rjade stiga fr\xc3\xa5n sommaren 1974 och r\xc3\xb6stades igenom av Venstre, Det Konservative Folkeparti (DKF), Centrum-Demokraterne (CD), Kristeligt Folkeparti (KF), Det Radikale Venstre (DRV), Retsforbundet (R) och tre ledam\xc3\xb6ter fr\xc3\xa5n Fremskridtspartiet (F). Tillsammans med CD, KF och F fick Venstre dessutom igenom sina f\xc3\xb6rslag om miljardbesparingar p\xc3\xa5 det sociala omr\xc3\xa5det, samt h\xc3\xb6jda avgifter p\xc3\xa5 tobak, sprit, vitvaror och bilar._NEWLINE_Trots det ekonomiska avtalet fortsatte arbetsl\xc3\xb6sheten att stiga, och med dem de folkliga protesterna. Tillsammans med ekonomi- och handelsminister Poul Nyboe Andersen utarbetade Andersen under 1974 en s.k. helhetsplan (\xe2\x80\x9dAndersen-banden\xe2\x80\x9d) f\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa de ekonomiska problemen. Planen inneh\xc3\xb6ll bl.a. f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 att skattel\xc3\xa4ttnaderna skulle avbalanseras med ingrepp mot ytterligare l\xc3\xb6nestigningar, som ans\xc3\xa5gs hota Danmarks konkurrenskraft och \xc3\xb6ka betalningsunderskottet. Det innebar att de tre senaste l\xc3\xb6netill\xc3\xa4ggen (da: Dyrtidsportioner), som betalades ut till l\xc3\xb6ntagare om priserna steg med \xc3\xb6ver 3\xc2\xa0%, togs bort och att den procentuella l\xc3\xb6neregleringen (da: Dyrtidsreguleringen) avskaffades och ersattes med en fast sats f\xc3\xb6r alla l\xc3\xb6ntagare. Dessutom ingick ett tak p\xc3\xa5 f\xc3\xb6retagens vinster. Denna plan m\xc3\xb6tte stort motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n fackf\xc3\xb6reningarna och v\xc3\xa4nsterpartierna och blev aldrig genomr\xc3\xb6stad i Folketinget. Hartling utlyste val 9 januari 1975 och valkampen gick till stor del ut p\xc3\xa5 ett st\xc3\xa4llningstagande f\xc3\xb6r eller emot helhetsplanen. Trots en valframg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r Venstre avgick regeringen 29 januari 1975. Innan dess hade Andersen deltagit i regeringsf\xc3\xb6rhandlingarna om en m\xc3\xb6jlig, borgerlig, koalitionsregering mellan Venstre, Det Konservative Folkeparti, Centrum-Demokraterne och Kristeligt Folkeparti. Han ledde f\xc3\xb6rhandlingarna med Fremskridtspartiet om parlamentariskt st\xc3\xb6d till denna koalition, vilket uteblev._NEWLINE_Efter regeringens avg\xc3\xa5ng \xc3\xa5tergick Andersen till Folketinget som vice ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Venstres folketingsgrupp.\n_START_SECTION_\nEkonomi- och skatteminister (1978-1979)\n_START_PARAGRAPH_\nI ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k p\xc3\xa5 att skapa en relativ parlamentarisk majoritet f\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa landets ekonomiska problem bildade Socialdemokratiet och Venstre en koalitionsregering 1978. Andersen uts\xc3\xa5gs till ekonomi- och skatteminister och fick s\xc3\xa5ledes ansvar f\xc3\xb6r Det \xc3\x98konomiske Sekretariat, Danmarks Statistik, Nationalbanken, Rigsrevisionen och Det \xc3\x98konomiske R\xc3\xa5d, som f\xc3\xb6ljer den ekonomiska utvecklingen och har representanter fr\xc3\xa5n flera ekonomiska intressegrupper. Under regeringsf\xc3\xb6rhandlingarna fanns planer p\xc3\xa5 att utse Andersen till finansminister, men d\xc3\xa5 partiledaren Henning Christophersen f\xc3\xa5tt utrikesministerposten och d\xc3\xa4rmed blivit regerings \xe2\x80\x9dnummer tv\xc3\xa5\xe2\x80\x9d v\xc3\xa4grade Anker J\xc3\xb8rgensen g\xc3\xb6ra Andersen till regeringens \xe2\x80\x9dnummer tre\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Under Andersens ministertid genomf\xc3\xb6rdes en h\xc3\xb6jning av momsen med tv\xc3\xa5 procent till 20,25\xc2\xa0%, h\xc3\xb6jda avgifter och Nationalbankens diskonto h\xc3\xb6jdes fr\xc3\xa5n \xc3\xa5tta till nio procent. Danmark var vid denna tidpunkt utsatt f\xc3\xb6r stagflation. Trots att koalitionsregeringen bildades f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4nda den negativa utvecklingen i dansk ekonomi, visade en rapport fr\xc3\xa5n Det \xc3\x98konomiske Sekretariat i februari 1979 att betalningsbalansen f\xc3\xb6r 1979 skulle g\xc3\xa5 med ett underskott som var 1,5 miljarder st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttningen. Utlandsskulden ber\xc3\xa4knades under sommaren 1979 v\xc3\xa4xa med en miljon kronor i timmen. Regeringen inf\xc3\xb6rde f\xc3\xb6rtidspensionen 1979, i ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k p\xc3\xa5 att minska ungdomsarbetsl\xc3\xb6sheten. Till en b\xc3\xb6rjan omfattades endast personer i \xc3\xa5ldern 60-67 av denna m\xc3\xb6jlighet, vilket snabbt \xc3\xa4ndrades och m\xc3\xb6tte motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n Andersen f\xc3\xb6r att kostnaderna blev st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n vad som var ber\xc3\xa4knat._NEWLINE_Andersen uts\xc3\xa5gs till kommend\xc3\xb6r av f\xc3\xb6rsta graden av Dannebrogsorden 1979. Han l\xc3\xa4mnade Folketinget efter valet samma \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nEkonomiminister (1982-1987)\n_START_PARAGRAPH_\nSom ekonomiminister i Poul Schl\xc3\xbcters koalitionsregering var Andersen ledamot i regeringens samordningskansli (da: Koordinationsudvalget) som, tillsammans med Henning Christophersen, representant f\xc3\xb6r Venstre._NEWLINE_Andersen en f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare av en fast v\xc3\xa4xelkurs f\xc3\xb6r att stoppa inflationen. Denna politik ledde till sjunkande r\xc3\xa4ntor och \xc3\xb6kad konsumtion med \xc3\xb6kad import och underskott p\xc3\xa5 betalningsbalansen som f\xc3\xb6ljder. Vid finansbudgetf\xc3\xb6rhandlingarna 1983 beslutades om besparingar p\xc3\xa5 35 miljarder DKK 1983 och 40 miljarder DK 1984. Vid 1984 \xc3\xa5rs l\xc3\xb6nef\xc3\xb6rhandlingar lade Andersen fram ett krav till arbetsmarknadens parter om att l\xc3\xb6neh\xc3\xb6jningarna i den offentliga sektorn skulle h\xc3\xa5llas under fyra procent, vilket fick st\xc3\xb6d av finansministern Henning Christophersen, som f\xc3\xb6reslog ett l\xc3\xb6netak. Andersen stod \xc3\xa4ven bakom f\xc3\xb6rslaget om att slopa den procentuella l\xc3\xb6neregleringen. Tillsammans med Poul Schl\xc3\xbcter och finansminister Palle Simonsen utformade Andersen den s.k. \xe2\x80\x9dKartoffelkuren\xe2\x80\x9d, vilken genomf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren 1986. Det innebar att det blev dyrare f\xc3\xb6r privatpersoner att l\xc3\xa5na pengar till konsumtion och bostadsbygge, det blev sv\xc3\xa5rare att genomf\xc3\xb6ra k\xc3\xb6p p\xc3\xa5 avbetalning och r\xc3\xa4ntefria l\xc3\xa5n f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds. Detta begr\xc3\xa4nsade den privata konsumtionen, sparandet \xc3\xb6kade och underskottet i betalningsbalansen reducerades med 16 miljarder kronor 1987 till 20 miljarder kronor. En annan effekt av denna reform blev att det ekonomiska uppsving som r\xc3\xa5dde sedan fyra \xc3\xa5r tillbaka bromsades upp och gick \xc3\xb6ver i en l\xc3\xa5gkonjunktur med \xc3\xb6kande arbetsl\xc3\xb6shet._NEWLINE_I samband med valet 1987 l\xc3\xa4mnade Andersen regeringen.'