b"\n_START_ARTICLE_\nCongress for Cultural Freedom\n_START_PARAGRAPH_\nCongress for Cultural Freedom var en antikommunistisk grupp f\xc3\xb6r propagandaspridning grundad \xc3\xa5r 1950 som finansierades av CIA via donationer fr\xc3\xa5n Ford Foundation. Den svenska avdelningen kallades, Svenska kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r kulturens frihet och deras tidning kallades Kulturkontakt. Kongressen verkade ocks\xc3\xa5 under falskt namn som agustikomitt\xc3\xa9n och anordnade ett ''protestm\xc3\xb6te'' f\xc3\xb6r att protestera mot Nikita Krustshovs sverigebes\xc3\xb6k. D\xc3\xa4r jarl hjalmarsson och herbert tingsten anv\xc3\xa4ndes. _NEWLINE_Svenska tidningar rapporterade l\xc3\xb6pande rena propagandaartiklar skrivna av CIA via en informationsbyr\xc3\xa5 kallad USIS p\xc3\xa5 amerikanska ambassaden till svenska folket, det deklareras n\xc3\xa4st intill aldrig offentligt var texten kom ifr\xc3\xa5n. Artiklar kopierades rakt av med rubrik och det r\xc3\xb6rde sig ofta om flera artiklar i veckan. Dagens nyheter och svenska dagbladet s\xc3\xa5gs inte som gedigna m\xc3\xa5ltavlor eftersom de tidningarnas agenda redan passade den amerikanska informationstj\xc3\xa4nstens intressen. _NEWLINE_F\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till usa avsl\xc3\xb6jades f\xc3\xb6rst delvis av Tidsskriften Problems of Peace and Socialism som 1962 publicerade artikeln Who Financed Anti-Communism? av Ernst Henri som inledningsvis lyckades avsl\xc3\xb6ja att det var USA och Ford Foundation som finansierade gruppen. Det var f\xc3\xb6rst 1967 som det avsl\xc3\xb6jades att CIA var bidragande i sj\xc3\xa4lva skapandet och finansieringen, genom organisationer som Ford Foundation. Congress for Cultural Freedom byte samma \xc3\xa5r namn till International Association for Cultural Freedom.\n_START_SECTION_\nGrundande\n_START_PARAGRAPH_\n1949 hade flera framst\xc3\xa5ende amerikanska v\xc3\xa4nster- och pacifister uttryckt ett behov av fred med Josef Stalins sovjet. Congress for Cultural Freedom skapades \xc3\xa5r 1950 i V\xc3\xa4stberlin d\xc3\xa5 man ans\xc3\xa5g att den borgerliga demokratin inte kunde konkurrera med den kommunistiska kulturen, speciellt h\xc3\xb6gkultur som balett och klassisk musik. Medverkande var bland annat Karl Jaspers, John Dewey, Ignazio Silone, Hugh Trevor-Roper, Bertrand Russell, Ernst Reuter, Raymond Aron, Alfred Ayer, Benedetto Croce, Jacques Maritain, Arthur Koestler, James T. Farrell, Tennessee Williams och svenske socialdemokrata politikern Ture Nerman._NEWLINE_Bildandet av den svenska sektionen sk\xc3\xb6ttes av Ture Nerman respektive Vilhelm Moberg och Birgitta Stenberg var en av de som arbetade med kommitt\xc3\xa9ns tidning Kulturkontakt.\n_START_SECTION_\nVerksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nCongress for Cultural Freedom hade \xc3\xb6ver kontor i \xc3\xb6ver 35 olika l\xc3\xa4nder, d\xc3\xa4ribland kontor i Stockholm startat 1952 och dess Svenska kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r kulturens frihet, publicera ett antal publikationer och f\xc3\xb6ra kampanjer. Ett exempel p\xc3\xa5 en av flera s\xc3\xa5dana publikationer \xc3\xa4r tidningen Kulturkontakt. Huvudkontoret l\xc3\xa5g i Paris och texterna kontrollerades av Congress for Culture Freedom innan de fick publiceras. Bland annat f\xc3\xb6rdes en kampanj mot den uttalade kommunisten Pablo Neruda fram till att denne bel\xc3\xb6nades med Nobelpriset \xc3\xa5r 1964."