b'\n_START_ARTICLE_\nJulio Baghy\n_START_PARAGRAPH_\nJulio Baghy (ungerska Baghy Gyula), f\xc3\xb6dd 13 januari 1891 i Szeged, d\xc3\xb6d 18 mars 1967, var en ungersk f\xc3\xb6rfattare och sk\xc3\xa5despelare. Han l\xc3\xa4rde sig esperanto 1911 och b\xc3\xb6rjade arbeta f\xc3\xb6r esperantor\xc3\xb6relsen under en sex\xc3\xa5rig krigsf\xc3\xa5ngenskap i Sibirien. Han var en framst\xc3\xa5ende esperantoaktivist och l\xc3\xa4rare, och under en tid vice ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Esperantoakademin. _NEWLINE_Baghys far var sk\xc3\xa5despelare och hans mor teatersuffl\xc3\xb6r. Efter skolg\xc3\xa5ngen blev \xc3\xa4ven han sk\xc3\xa5despelare och regiss\xc3\xb6r vid olika teatrar. Kriget avbr\xc3\xb6t hans karri\xc3\xa4r och han tvingades tillbringa sex \xc3\xa5r utanf\xc3\xb6r sitt hemland i rysk krigsf\xc3\xa5ngenskap. Redan under hans ungdom publicerades m\xc3\xa5nga av hans dikter och noveller i ungerska tidskrifter. 1911 l\xc3\xa4rde han k\xc3\xa4nna esperanto, och dess "inre id\xc3\xa9" (interna ideo) lockade honom omedelbart. Hans omfattande engagemang f\xc3\xb6r esperanto b\xc3\xb6rjade redan i f\xc3\xa5ngl\xc3\xa4gret i Sibirien, d\xc3\xa4r han ledde flera kurser f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor fr\xc3\xa5n olika l\xc3\xa4nder. Sedan han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt till Ungern efter kriget blev han en av de viktigaste ledarna f\xc3\xb6r esperantor\xc3\xb6relsen: han h\xc3\xb6ll m\xc3\xa5nga kurser p\xc3\xa5 olika niv\xc3\xa5er, ledde Esperanto-Rondo Amika, arrangerade litter\xc3\xa4ra kv\xc3\xa4llar och s\xc3\xa5 vidare. _NEWLINE_Under flera esperantistiska v\xc3\xa4rldskongresser var han sk\xc3\xa5despelare och regiss\xc3\xb6r av kongressens teaterstycken. Han utarbetade ett detaljerat f\xc3\xb6rslag f\xc3\xb6r omorganisering av esperantor\xc3\xb6relsen: Publika letero ("\xc3\x96ppet brev")(1931). Baghy agiterade mycket f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ja esperantogemenskapens andliga niv\xc3\xa5, och denna m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttning hade \xc3\xa4ven hans initiativ att g\xc3\xb6ra Zamenhofs f\xc3\xb6delsedag till esperantobokens dag. Som esperantol\xc3\xa4rare enligt Cseh-metoden under de sista \xc3\xa5ren ledde han m\xc3\xa5nga kurser i Estland, Lettland, Nederl\xc3\xa4nderna, Frankrike med flera platser. _NEWLINE_Baghy medverkade i m\xc3\xa5nga esperantotidskrifter, och var en av chefredakt\xc3\xb6rerna f\xc3\xb6r Literatura Mondo (till 1933). Hans verk k\xc3\xa4nnetecknas av den tendens som hans ordspr\xc3\xa5k uttrycker: "K\xc3\xa4rlek skapar fred, Fred bevarar m\xc3\xa4nsklighet, M\xc3\xa4nsklighet \xc3\xa4r h\xc3\xb6gsta idealism." ("Amo kreas pacon, Paco konservas homecon, Homeco estas plej alta idealismo.") Hans f\xc3\xb6rsta dikter, som tillkommit under hans ryska krigsf\xc3\xa5ngenskap, mottogs med \xc3\xb6verraskning och gl\xc3\xa4dje. Esperantopoesin alltfr\xc3\xa5n Zamenhofs dikter och \xc3\xa4nda fram till f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget pr\xc3\xa4glades av spr\xc3\xa5klig begr\xc3\xa4nsning. F\xc3\xb6rutom Baghy och den experimenterande Grabowskis ville eller kunde ingen poet frig\xc3\xb6ra sig fr\xc3\xa5n den unga esperantopoesins traditionalism. _NEWLINE_Efter overksamheten under v\xc3\xa4rldskriget kom Baghys poesi, som var individuell, ny och melodirik. Hans f\xc3\xb6rsta diktsamling, Preter la vivo (1922) visade en ny v\xc3\xa4g till esperantopoesin. I hans andra diktsamling, Pilgrimo (1926), mognar hans talang mer, men hans patos framtr\xc3\xa4der samtidigt starkare och ger poesin mer inslag av romantik. I den sista diktsamlingen La vagabondo kantas (1933) \xc3\xa5terg\xc3\xa5r Baghy till det klassiska esperantospr\xc3\xa5ket, ibland med inflytande fr\xc3\xa5n den ungerska poesin. _NEWLINE_Hans f\xc3\xb6rsta roman Viktimoj (1926) \xc3\xa4r en roman fr\xc3\xa5n krigsf\xc3\xa5ngens liv. Hans mest betydelsefulla verk \xc3\xa4r den omfattande romanen Hura! (1930), som delvis \xc3\xa4r en satir om det m\xc3\xa4nskliga samh\xc3\xa4llet och dess inv\xc3\xa5nare, delvis en utopi. _NEWLINE_I boken Migranta Plumo finns hans dramatik. I sitt skrivande i b\xc3\xb6rjan av 1930-talet blir Baghy mer och mer satirisk och en skarp och kraftig kritiker av esperantor\xc3\xb6relsen. Hans verk La teatra korbo (1934) inneh\xc3\xa5ller minnen fr\xc3\xa5n barndomen och bek\xc3\xa4nnelser om m\xc3\xa4nniskan och f\xc3\xb6rfattaren. Den ger ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga detaljer ur Baghys esperantokarri\xc3\xa4r. _NEWLINE_M\xc3\xa5nga av hans noveller och dikter har \xc3\xb6versatts till olika spr\xc3\xa5k.'