b'\n_START_ARTICLE_\nVetenskap\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet vetenskap stammar fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5gtyskans wetenskap, som initialt betydde k\xc3\xa4nnedom, kunskap, men p\xc3\xa5 1700-talet fick sin moderna betydelse. Det engelska ordet science, samt m\xc3\xa5nga andra spr\xc3\xa5ks ord f\xc3\xb6r "vetenskap", kommer fr\xc3\xa5n latinets scientia, ett substantiv format ur verbet scire, "att veta". Ordet science b\xc3\xb6rjade under 1700-talet att motsvara dagens naturvetenskap, men under 1900-talet vidgades begreppet och nya discipliner s\xc3\xa5som samh\xc3\xa4llsvetenskap v\xc3\xa4xte fram som ocks\xc3\xa5 till\xc3\xa4mpar den vetenskapliga metoden. D\xc3\xa4rmed har skillnaden mellan det engelska ordet science och svenskans vetenskap alltmer kommit att suddas ut. Humaniora ing\xc3\xa5r i det svenska ordet "vetenskap", i det tyska "wissenschaft" och i det franska "science", men inte i det engelska "science". Den del av vetenskap som vi p\xc3\xa5 svenska kallar humaniora brukar p\xc3\xa5 engelska hamna under begreppet "arts". Numera anv\xc3\xa4nder man p\xc3\xa5 engelska begreppet natural science d\xc3\xa5 man vill markera att man menar just naturvetenskap till skillnad fr\xc3\xa5n till exempel samh\xc3\xa4llsvetenskap om det inte framg\xc3\xa5r av sammanhanget.\n_START_SECTION_\nVetenskapliga omr\xc3\xa5den och definition\n_START_PARAGRAPH_\nVetenskapsbegreppet, och fr\xc3\xa4mst det engelska begreppet "science", anv\xc3\xa4nds ofta synonymt med "naturvetenskap", men andra omr\xc3\xa5den som till\xc3\xa4mpar den vetenskapliga metoden, och blir publicerade i vetenskapliga tidskrifter, ing\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 i begreppet vetenskap._NEWLINE_Sedan medeltiden har man delat in den akademiska forskningen i fyra vetenskapsomr\xc3\xa5den (huvudomr\xc3\xa5den eller fakulteter): teologisk (idag p\xc3\xa5 vissa h\xc3\xa5ll ersatt av icke-konfessionell religionsvetenskap), juridisk fakultet, medicinsk och filosofisk fakultet, som under 1900-talet b\xc3\xb6rjade delas upp i en humanistisk, en matematisk-naturvetenskaplig och (senare) en samh\xc3\xa4llsvetenskaplig fakultet. Idag grupperar H\xc3\xb6gskoleverket den akademiska forskningen i f\xc3\xb6ljande fyra vetenskapsomr\xc3\xa5den: naturvetenskapligt (som studerar naturen och dess lagbundenhet, men \xc3\xa4ven innefattar matematik och formella vetenskaper), tekniskt (som studerar principer f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nskliga artefakter), medicinskt (som i vissa andra sammanhang betraktas som del av naturvetenskapen), och humanistiskt-samh\xc3\xa4llsvetenskapligt. Det senare omr\xc3\xa5det kan i sin tur delas upp i humaniora, d\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskan som kulturell varelse studeras, och samh\xc3\xa4llsvetenskap inklusive beteendevetenskaperna, d\xc3\xa4r samh\xc3\xa4llet och m\xc3\xa4nskligt samspel studeras. Ett l\xc3\xa4ros\xc3\xa4te som har ett vetenskapsomr\xc3\xa5de (en fakultet) har r\xc3\xa4tt att ge forskarexamina inom omr\xc3\xa5det. I Sverige definieras ett universitet som ett l\xc3\xa4ros\xc3\xa4te som har minst tv\xc3\xa5 vetenskapsomr\xc3\xa5den.\n_START_SECTION_\nRelation mellan discipliner\n_START_PARAGRAPH_\nReduktionism \xc3\xa4r ett vanligt syns\xc3\xa4tt inom vetenskap, i synnerhet naturvetenskap, p\xc3\xa5 relationen mellan olika vetenskapliga grenar. Principer och lagar inom ett vetenskapligt \xc3\xa4mne anses enbart vara en konsekvens av principer inom \xc3\xa4mnen som betraktas som mer grundl\xc3\xa4ggande, samt av \xc3\xa4mnets f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar, definitioner och initialv\xc3\xa4rden. Inga holistiska eller mystiska principer tillkommer i egentlig mening p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gre niv\xc3\xa5. Emellertid m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r emergens att ett system som \xc3\xa4r mycket enkelt p\xc3\xa5 mikroskopisk niv\xc3\xa5 kan uppvisa stor komplexitet n\xc3\xa4r det studeras p\xc3\xa5 makroskopisk niv\xc3\xa5. Exempelvis anses kemins komplexa lagar enbart vara en konsekvens av fysikens relativt enkla lagar samt av de f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar (temperaturer, tryck, osv) som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r att atomer ska kunna existera. Biologin anses p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt kunna h\xc3\xa4rledas ur kemin samt ur livets utvecklingshistoria p\xc3\xa5 jorden, psykologin ur biologin samt ur m\xc3\xa4nniskans biologiska och kulturella utveckling, sociologin ur psykologin, och s\xc3\xa5 vidare. Naturvetare f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker formulera enkla lagar, samband och modeller med stor f\xc3\xb6rklaringskraft, och har allt sedan antikens atomteori letat efter naturens minsta odelbara best\xc3\xa5ndsdelar. Syns\xc3\xa4ttet inneb\xc3\xa4r att all vetenskap skulle kunna reduceras till n\xc3\xa5gra grundl\xc3\xa4ggande naturlagar inom fysik \xe2\x80\x93 en teori om allt som v\xc3\xa4ntar p\xc3\xa5 att bli uppt\xc3\xa4ckt \xe2\x80\x93 samt till matematiska och logiska principer. Emellertid har forskare \xc3\xa4nnu inte lyckas formulera en konsistent teori som f\xc3\xb6renar grundl\xc3\xa4ggande fysikaliska principer, och ingen har fullst\xc3\xa4ndigt lyckats h\xc3\xa4rleda kemin ur fysiken, biologin ur kemin, etcetera. I praktiken kanske m\xc3\xa4nskligheten aldrig kan lyckas h\xc3\xa4rleda sambanden p\xc3\xa5 grund av att det \xc3\xa4r f\xc3\xb6r komplext f\xc3\xb6r att kunna observeras och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s av det begr\xc3\xa4nsade m\xc3\xa4nskliga intellektet. M\xc3\xb6jligheten finns ocks\xc3\xa5 att naturen aldrig fullt ut kommer att kunna l\xc3\xa5ta sig beskrivas genom teorier som kan h\xc3\xa4rledas ur matematik och logik, allts\xc3\xa5 att begr\xc3\xa4nsningen ligger i sj\xc3\xa4lva vetenskapen..\n_START_SECTION_\nNaturvetenskap\n_START_PARAGRAPH_\nFysikern Richard Feynman beskrev vetenskap f\xc3\xb6r sina elever p\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande s\xc3\xa4tt: "Provet f\xc3\xb6r all kunskap \xc3\xa4r experiment. Experiment \xc3\xa4r den enda domaren av vetenskaplig sanning. Men vad \xc3\xa4r k\xc3\xa4llan av kunskap? Varifr\xc3\xa5n kommer lagarna som ska bli pr\xc3\xb6vade? Experiment, sj\xc3\xa4lva, hj\xc3\xa4lper till att producera dessa lagar, som om de ger oss ledtr\xc3\xa5dar. Men det beh\xc3\xb6vs \xc3\xa4ven fantasi f\xc3\xb6r att skapa dessa ledtr\xc3\xa5dar fr\xc3\xa5n den stora generaliseringen\xc2\xa0- att gissa de underbara, enkla, men mycket underliga m\xc3\xb6nstren bakom allt, och att sedan experimentera f\xc3\xb6r att se igen om vi gjorde r\xc3\xa4tt gissning." Feynman observerade \xc3\xa4ven att "det finns en v\xc3\xa4xande gr\xc3\xa4ns med ignorans... saker m\xc3\xa5ste l\xc3\xa4ras endast f\xc3\xb6r att gl\xc3\xb6mmas bort igen, eller, mer sannolikt, f\xc3\xb6r att bli r\xc3\xa4ttade."\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llsvetenskap och humaniora\n_START_PARAGRAPH_\nUnder upplysningstiden b\xc3\xb6rjade den samh\xc3\xa4llsvetenskapliga delen att v\xc3\xa4xa fram ur vetenskapen, och den skiljer sig idag fr\xc3\xa5n naturvetenskapen i att den studerar m\xc3\xa4nniskan och dess samh\xc3\xa4lle, medan naturvetenskapen studerar den naturliga v\xc3\xa4rlden i allm\xc3\xa4nhet. Exempel p\xc3\xa5 naturvetenskapliga omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r fysik, kemi, geologi och biologi, medan exempel p\xc3\xa5 samh\xc3\xa4llsvetenskapliga omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r psykologi, ekonomi, sociologi och antropologi. Idag ses b\xc3\xa4gge tv\xc3\xa5 som vetenskapliga omr\xc3\xa5den._NEWLINE_Ibland r\xc3\xa4knas humaniora som ett tredje omr\xc3\xa5de, men i flera l\xc3\xa4nder klassas den under samh\xc3\xa4llsvetenskapen. Gr\xc3\xa4nsdragningen mellan humaniora och samh\xc3\xa4llsvetenskap \xc3\xa4r dock m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger diffus, och en inte oansenlig andel vetenskapsteoretiker menar att humaniora b\xc3\xb6r klassas som en underavdelning till samh\xc3\xa4llsvetenskapen. Den tyske filosofen J\xc3\xbcrgen Habermas menar dock att de tre disciplinerna skall h\xc3\xa5llas \xc3\xa5tskilda d\xc3\xa5 de representerar tre olika m\xc3\xa4nskliga str\xc3\xa4vanden; d\xc3\xa4r naturvetenskapen s\xc3\xb6ker beh\xc3\xa4rska naturen, humanioran s\xc3\xb6ker f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan, och (den kritiska) samh\xc3\xa4llsvetenskapen s\xc3\xb6ker en frig\xc3\xb6relse fr\xc3\xa5n strukturer._NEWLINE_I synnerhet inom samh\xc3\xa4llsvetenskap anv\xc3\xa4nds ofta kvalitativa metoder, exempelvis fallstudier och djupintervjuer, f\xc3\xb6r att analysera skeenden och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 orsakssamband. F\xc3\xb6r att slutsatser ska kunna generaliseras och hypoteser pr\xc3\xb6vas kompletteras de kvalitativa studierna ofta med kvantitativa studier, exempelvis enk\xc3\xa4tunders\xc3\xb6kningar och andra m\xc3\xa4tningar.\n_START_SECTION_\nFormella vetenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nMatematik, statistik och logik \xc3\xa4r inte naturvetenskaper i egentlig mening, d\xc3\xa5 dessas teorier inte generellt kan verifieras empiriskt, utan ist\xc3\xa4llet \xc3\xa4r konstruerade med axiom och deduktion (logiska resonemang). Emellertid utnyttjas de som hj\xc3\xa4lpvetenskaper, det vill s\xc3\xa4ga som verktyg av vetenskaper, och detta g\xc3\xa4ller i synnerhet statistiken. Matematik och statistik \xc3\xa4r fundamentet f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dan vetenskap som anv\xc3\xa4nder kvantitativa metoder \xe2\x80\x93 det \xc3\xa4r till exempel l\xc3\xa4tt att se att utan matematik skulle det inte finnas n\xc3\xa5gon fysik \xe2\x80\x93 men matematiken ligger \xc3\xa4ven till stor del till grund f\xc3\xb6r logik, som anv\xc3\xa4nds som verktyg vid all vetenskap. Matematik och logik klassas ibland som formell vetenskaper eftersom det d\xc3\xa4r finns ett forskningsarbete. En skillnad i bevisf\xc3\xb6ringen mellan matematik och de empiriska vetenskaperna \xc3\xa4r att man kan f\xc3\xa5 helt s\xc3\xa4kra bevis utan n\xc3\xa5gon os\xc3\xa4kerhet. I de empiriska vetenskaperna finns det s\xc3\xa5 gott som alltid en os\xc3\xa4kerhet i m\xc3\xa4tv\xc3\xa4rden vilket g\xc3\xb6r att man inte kan prata om absoluta bevis, utan ist\xc3\xa4llet om olika h\xc3\xb6g grad av korrelation, validitet och reliabilitet. Dessa empiriska "bevis" som aldrig \xc3\xa4r helt s\xc3\xa4kra kallas f\xc3\xb6r evidens, medan endast matematiska bevis kallas "bevis". P\xc3\xa5 engelska \xc3\xa4r denna skillnad mer uppenbar, med orden "evidence" respektive "proof".\n_START_SECTION_\nIngenj\xc3\xb6rsvetenskap\n_START_PARAGRAPH_\nTill\xc3\xa4mpad forskning, exempelvis ingenj\xc3\xb6rsvetenskap, liknar men skall inte sammanblandas med praktikerkunskap, exempelvis ingenj\xc3\xb6rskonst. En viktig skillnad \xc3\xa4r att vetenskap skall ge upphov till generaliserbar kunskap, det vill s\xc3\xa4ga slutsatser som inte enbart \xc3\xa4r giltiga f\xc3\xb6r ett specifikt studieobjekt, exempelvis en kommersiell produkt, och inte enbart \xc3\xa4r av tillf\xc3\xa4lligt intresse f\xc3\xb6r studiens uppdragsgivare, utan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas vara av intresse f\xc3\xb6r fler forskare p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra \xc3\xa5rs sikt. Ingenj\xc3\xb6rskonst har ofta andra m\xc3\xa5l \xc3\xa4n att ge upphov till kunskap, exempelvis att utveckla en kommersiell produkt, genom att applicera vetenskaplig kunskap p\xc3\xa5 konkreta problem. Inom praktikerkunskap arbetar man i h\xc3\xb6gre grad med fallstudier och mer verklighetsn\xc3\xa4ra modeller, medan man inom vetenskap ofta anv\xc3\xa4nder f\xc3\xb6renklade och idealiserade modeller av verkligheten, som m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r att man kan dra allm\xc3\xa4ngiltiga slutsatser och identifiera enkla samband mellan parametrar och variabler._NEWLINE_S\xc3\xa5ledes har ingenj\xc3\xb6rskonst ett kortare perspektiv \xc3\xa4n till\xc3\xa4mpad vetenskap, som har ett kortare perspektiv \xc3\xa4n grundforskning.\n_START_SECTION_\nGrundforskning och till\xc3\xa4mpad forskning\n_START_PARAGRAPH_\nGrundforskning \xc3\xa4r oberoende forskares f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningsl\xc3\xb6sa s\xc3\xb6kande efter ny kunskap och nya uppt\xc3\xa4ckter. Till\xc3\xa4mpad vetenskaplig forskning kan bedrivas av industriforskare s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som akademiska forskare. Vid till\xc3\xa4mpad akademisk forskning kr\xc3\xa4ver forskningsfinansi\xc3\xa4rer ofta samarbete med specifika avn\xc3\xa4mare, exempelvis kommersiella f\xc3\xb6retag eller myndigheter, som kan bidra med problemformuleringar och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas f\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndning av forskningen inom relativt kort tidshorisont. Till\xc3\xa4mpad teknisk forskning syftar till att leda till kunskap som \xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndbar vid standardisering, patentans\xc3\xb6kningar, produktutveckling och inf\xc3\xb6rande av ny teknik._NEWLINE_Stor del av v\xc3\xa5r f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av v\xc3\xa4rlden, och m\xc3\xa5nga av de mest revolutionerande vetenskapliga uppt\xc3\xa4ckterna, h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n den nyfikenhetsdrivna grundforskningen. Inom en l\xc3\xa4ngre tidshorisont leder denna forskning inte s\xc3\xa4llan till nya till\xc3\xa4mpningar som inte f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntades n\xc3\xa4r forskningen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades. Michael Faraday besvarade fr\xc3\xa5gan "vad \xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r grundforskning?", med "vad \xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r ett nyf\xc3\xb6tt barn?". Till exempel verkade forskning om effekten av r\xc3\xb6tt ljus p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans \xc3\xb6ga inte ha n\xc3\xa5got praktiskt anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5de; till sist kom dock uppt\xc3\xa4ckten att v\xc3\xa5rt m\xc3\xb6rkerseende inte st\xc3\xb6rs av r\xc3\xb6tt ljus, vilket f\xc3\xb6ranledde milit\xc3\xa4rer till att b\xc3\xb6rja anv\xc3\xa4nda r\xc3\xb6tt ljus i cockpits p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga stridsflygplan.\n_START_SECTION_\nExperimentation och hypoteser\n_START_PARAGRAPH_\nBaserat p\xc3\xa5 observationen av ett fenomen, kan vetenskapsm\xc3\xa4n formulera en modell. Detta \xc3\xa4r ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att f\xc3\xb6rklara fenomenet med en logisk, fysisk eller matematisk representation. N\xc3\xa4r empirisk data h\xc3\xa4mtats, kan vetenskapsm\xc3\xa4n f\xc3\xb6resl\xc3\xa5 en hypotes f\xc3\xb6r att beskriva fenomenet. Hypoteser kan formuleras med hj\xc3\xa4lp av principer som Ochams rakkniv, och formuleras f\xc3\xb6r att passa v\xc3\xa4l ihop med redan accepterade kunskaper om fenomenet. Den nya hypotesen anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att skapa falsifierbara f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4gelser som kan kontrolleras mot resultatet av experiment eller observation av naturligt f\xc3\xb6rekommande fenomen. N\xc3\xa4r en hypotes visar sig inte st\xc3\xa4mma \xc3\xb6verens med experiment eller observationer, blir den antingen omarbetad eller f\xc3\xb6rkastas helt och h\xc3\xa5llet._NEWLINE_N\xc3\xa4r en hypotes klarat falsifierbara tester, kan den b\xc3\xb6rja klassas som en vetenskaplig teori. Detta \xc3\xa4r en logiskt f\xc3\xb6rst\xc3\xa5ndig, sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa5ende modell f\xc3\xb6r att beskriva beteendet hos det naturliga fenomenet. En teori innefattar typiskt ett betydligt st\xc3\xb6rre antal \xc3\xa4mnen \xc3\xa4n hypoteser; vanligtvis f\xc3\xb6rs ett stort antal hypoteser samman till en enda teori. En teori \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 en hypotes med syftet att beskriva flertalet andra hypoteser. Av den anledning formuleras teorier med samma principer som hypoteser._NEWLINE_Medan experiment utf\xc3\xb6rs, kan vetenskapsm\xc3\xa4n ha ett f\xc3\xb6redraget resultat av olika personliga anledningar, och det anses d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r viktigt att vetenskapen som helhet kan motverka denna bias. Denna bias kan kringg\xc3\xa5s genom noggrant utvecklade experiment, transparens, och en noggrann refereegranskningsprocess av experimentella resultat och slutsatser. Efter att resultaten av ett experiment har meddelats eller publicerats, \xc3\xa4r det vanligt att andra, oberoende forskare dubbelkollar hur forskningen gjordes, och g\xc3\xb6r liknande experiment f\xc3\xb6r att se om resultaten \xc3\xa4r reproducerbara._NEWLINE_Enligt Karl Popper \xc3\xa4r ett kriterium f\xc3\xb6r vetenskapliga teorier \xc3\xa4r att de skall vara falsifierbara, med andra ord att de ska ge f\xc3\xb6rklaringar och g\xc3\xb6ra f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4gelser som kan pr\xc3\xb6vas, samt att teorin \xc3\xa4r formulerad s\xc3\xa5 specifikt att den kan motbevisas om den \xc3\xa4r felaktig.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4kerhet och vetenskap\n_START_PARAGRAPH_\nEn vetenskaplig teori \xc3\xa4r empirisk, och alltid \xc3\xb6ppen f\xc3\xb6r falsifiering om nya bevis l\xc3\xa4ggs fram. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r presenteras aldrig en vetenskaplig teori som helt s\xc3\xa4ker, eftersom vetenskap accepterar konceptet fallibilism. Vetenskapsfilosofen Karl Popper g\xc3\xb6r en skarp gr\xc3\xa4ns mellan sanning och s\xc3\xa4kerhet - han skriver att vetenskaplig kunskap "inneh\xc3\xa5ller s\xc3\xb6kandet efter sanning", men att det "inte \xc3\xa4r s\xc3\xb6kandet efter s\xc3\xa4kerhet ... All m\xc3\xa4nsklig kunskap \xc3\xa4r fallibel, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r os\xc3\xa4ker."_NEWLINE_Nya teorier resulterar mycket s\xc3\xa4llan i stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i v\xc3\xa5rt tankes\xc3\xa4tt. Enligt psykologen Keith Stanovich, \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rmodligen medias \xc3\xb6veranv\xc3\xa4ndande av ordet "genombrott" som leder till att allm\xc3\xa4nheten tror att vetenskapen st\xc3\xa4ndigt motbevisar vad som en g\xc3\xa5ng antogs f\xc3\xb6r sanning. Medan det finns s\xc3\xa5dana exempel, som Albert Einsteins relativitetsteori, som kr\xc3\xa4ver total omorganisation i vetenskapen, sker detta mycket s\xc3\xa4llan. Kunskap n\xc3\xa5s av att gradvis binda samman resultat fr\xc3\xa5n m\xc3\xa4ngder av experiment, av m\xc3\xa5nga forskare, \xc3\xb6ver olika omr\xc3\xa5den i vetenskapen; det \xc3\xa4r mer av en kl\xc3\xa4ttring \xc3\xa4n ett hopp. Teorier varierar i vilken grad de testats och experimenterats, samt i vilken grad de accepteras i det vetenskapliga samh\xc3\xa4llet. Exempelvis heliocentrisk teori och evolutionsteori b\xc3\xa4r fortfarande namnet "teori" trots att de i praktiken anses vara fakta inom vetenskapen. Filosofen Barry Stroud l\xc3\xa4gger till att, medan konceptet "kunskap" \xc3\xa4r tvetydigt, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r det kompatibelt med att vara korrekt att \xc3\xa4ven vara skeptisk, och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 att man kan ha fel. Ironiskt nog inneb\xc3\xa4r detta att en vetenskapsman som h\xc3\xa5ller sig fast vid en perfekt vetenskaplig metod, ocks\xc3\xa5 ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tter sig sj\xc3\xa4lv n\xc3\xa4r vederb\xc3\xb6rande faktiskt har r\xc3\xa4tt._NEWLINE_Stanovich p\xc3\xa5pekar ocks\xc3\xa5 att vetenskapsm\xc3\xa4n undviker att s\xc3\xb6ka efter en enda magisk sak som orsakar ett fenomen. Detta \xc3\xa4r speciellt fallet i de mer makroskopiska vetenskapsdisciplinerna, som psykologi och kosmologi. Sj\xc3\xa4lvklart unders\xc3\xb6ks oftast bara ett f\xc3\xa5tal element i taget, men med tiden g\xc3\xa5r dessa samman till en l\xc3\xa5ng lista med element att \xc3\xb6verv\xc3\xa4ga. Exempelvis: varken att veta enbart detaljerna av en persons genetik, deras bakgrund och uppv\xc3\xa4xt, eller deras nuvarande situation \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckligt f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 deras beteende, men en djup f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av allt detta tillsammans kan hj\xc3\xa4lpa att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 beteendet.\n_START_SECTION_\nDen vetenskapliga gemenskapen\n_START_PARAGRAPH_\nDen vetenskapliga gemenskapen \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens alla vetenskapsm\xc3\xa4n, deras aktiviteter och samband. Den delas ofta in i underkategorier av m\xc3\xa4nniskor som arbetar i sina egna omr\xc3\xa5den av vetenskapen, av vilka det finns otaliga, exempelvis fysik, biologi, ekonomi och psykologi.\n_START_SECTION_\nOmr\xc3\xa5den\n_START_PARAGRAPH_\nVetenskapens omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r allm\xc3\xa4nt accepterade kategorier av specialiserad expertis, och de anv\xc3\xa4nder ofta en egen typ av terminologi och nomenklatur. Dessa omr\xc3\xa5den representeras ofta av en eller flera vetenskapliga tidskrifter, d\xc3\xa4r refereegranskad forskning publiceras.\n_START_SECTION_\nInstitutioner\n_START_PARAGRAPH_\nAkademier, s\xc3\xa4llskap skapade f\xc3\xb6r att kommunicera och sprida vetenskaplig tanke och experiment, har existerat sedan ren\xc3\xa4ssansen. Den \xc3\xa4ldsta nu levande institutionen \xc3\xa4r Accademia dei Lincei i Italien. I m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder finns nationella vetenskapsakademier till f\xc3\xb6r att fr\xc3\xa4mja vetenskapen, av vilka de f\xc3\xb6rsta var brittiska Royal Society, som grundades 1660, och franska Acad\xc3\xa9mie des Sciences, som grundades 1666._NEWLINE_Internationella vetenskapsorganisationer, som International Council for Science, har sedan dess formats f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja samarbete mellan olika l\xc3\xa4nders vetenskapsgemenskaper. P\xc3\xa5 \xc3\xa4n senare tid har flera myndighetsgrupper skapats f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja forskning, exempelvis den amerikanska National Science Foundation. Andra organisationer inkluderar den argentinska National Scientific and Technical Research Council, Australiens Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation, Centre national de la recherche scientifique i Frankrike, Max Planck-s\xc3\xa4llskapet och Deutsche Forschungsgemeinschaft i Tyskland, och Spanish National Research Council i Spanien._NEWLINE_Detta g\xc3\xa4ller \xc3\xa4ven teknologi, som omfattar m\xc3\xa5nga ingenj\xc3\xb6rsvetenskapliga discipliner av yngre datum, d\xc3\xa4r den svenska Kungliga Ingenj\xc3\xb6rsvetenskapsakademien \xc3\xa4r den \xc3\xa4ldsta nationella akademin, bildad 1919. Den internationella gemenskapen h\xc3\xa4r st\xc3\xa5r International Council of Academies of Engineering and Technological Sciences f\xc3\xb6r. Den grundades 1978 av de nationella akademierna i Australien, UK, Mexiko, USA och Sverige och har per 2007, fler \xc3\xa4n 25 medlemmar.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nKritiska synpunkter \xc3\xa4r att f\xc3\xb6r mycket pengar l\xc3\xa4ggs p\xc3\xa5 vetenskap ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r exempelvis kultur och konst, medan andra argumenterar att vetenskapen bidragit med teknologiska framsteg som m\xc3\xa4nskligheten skulle klara sig b\xc3\xa4ttre utan, som massf\xc3\xb6rst\xc3\xb6relsevapen. Andra kritiker h\xc3\xa4vdar att modern vetenskap \xc3\xa4r centrerad kring v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden, och hyllar vad som \xc3\xa4r en vetenskapstilltro lika fanatisk som vilken religi\xc3\xb6s tro som helst. B\xc3\xa5de den vetenskapliga metoden, vetenskapliga institutioner, och enskilda vetenskapsm\xc3\xa4n har kritiserats f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 emot feminism, \xc3\xb6vernaturliga fenomen och religion.\n_START_SECTION_\nFilosofisk kritik\n_START_PARAGRAPH_\nHistorikern Jacques Barzun kallade vetenskap "en tro lika fanatisk som n\xc3\xa5gon i historien", och varnade f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndandet av vetenskaplig tankeg\xc3\xa5ng. M\xc3\xa5nga moderna t\xc3\xa4nkare, som Carolyn Merchant, Theodor Adorno och E. F. Schumacher anser att 1600-talets vetenskapliga revolution skiftade vetenskapens fokus fr\xc3\xa5n att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 naturen, till att manipulera den, och att denna fokus inte kan leda n\xc3\xa5gon annanstans \xc3\xa4n till manipulation av m\xc3\xa4nniskor. Vetenskapens fokus p\xc3\xa5 kvantitativa m\xc3\xa4tningar har lett till att kritiker p\xc3\xa5st\xc3\xa5r att det g\xc3\xb6r det om\xc3\xb6jligt att k\xc3\xa4nna igen viktiga, kvalitativa aspekter av v\xc3\xa4rlden._NEWLINE_Vetenskapsfilosofen Paul Feyerabend har f\xc3\xb6rt fram id\xc3\xa9n att det inte finns n\xc3\xa5gra undantagsl\xc3\xb6sa metodologiska regler att anv\xc3\xa4nda till vetenskaplig forskning, och att id\xc3\xa9n att vetenskapen skulle kunna arbeta efter universella, fasta regler \xc3\xa4r orealistisk och mots\xc3\xa4gelsefull. Feyeraband anser att vetenskap ska ses som en ideologi liksom religion, magi och mytologi, och han anser att vetenskapens dominansroll i samh\xc3\xa4llet \xc3\xa4r auktorit\xc3\xa4r och omotiverad._NEWLINE_M\xc3\xa5nga filosofer har f\xc3\xb6rt fram att den vardagliga st\xc3\xa4llningen till vetenskapen \xc3\xa4r allt f\xc3\xb6r auktorit\xc3\xa4r, och att en vetenskapsmans roll i samh\xc3\xa4llet har lyfts upp som en sektledare, om\xc3\xb6jlig att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tta. Denna syn p\xc3\xa5 modern vetenskap har skapat den nedl\xc3\xa5tande termen scientism (fr\xc3\xa5n engelskans scientist, vetenskapsman), men det \xc3\xa4r \xc3\xa4ven v\xc3\xa4rt att notera att den som \xc3\xa4r emot scientism inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis \xc3\xa4r emot vetenskap, utan enbart den vanliga synen p\xc3\xa5 vetenskap som auktorit\xc3\xa4r.'