b'\n_START_ARTICLE_\nEn amerikan i Paris\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nKelly spelar en amerikan som m\xc3\xa5lar h\xc3\xb6torgskonst i Paris och blir k\xc3\xa4r i en ung fransyska, spelad av Leslie Caron. Samtidigt blir han uppt\xc3\xa4ckt av en rik amerikanska som k\xc3\xb6per hans tavlor och hj\xc3\xa4lper honom med m\xc3\xa5landet och g\xc3\xb6r honom rik, och till sist m\xc3\xa5ste han v\xc3\xa4lja mellan pengarna eller k\xc3\xa4rleken. _NEWLINE_H\xc3\xb6jdpunkten i filmen \xc3\xa4r balettnumret i slutet av filmen vilket h\xc3\xa5ller p\xc3\xa5 i 17 minuter.\n_START_SECTION_\nProduktion\n_START_PARAGRAPH_\nArbetet med filmen kan s\xc3\xa4gas ha b\xc3\xb6rjat den dag som producenten Arthur Freed spelade biljard med sin goda v\xc3\xa4n George Gershwin. Redan 1928 hade Gershwins skrivit en tondikt med samma namn. Freed fr\xc3\xa5gade om Gershwin kunde t\xc3\xa4nka sig att s\xc3\xa4lja titeln An american in Paris till honom. Gershwin svarade\xc2\xa0: Javisst, om du enbart anv\xc3\xa4nder Gershwinmusik i filmen. Freed hade \xc3\xa4nnu inget manus att utg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n, men det var l\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r honom att s\xc3\xa4lja in sj\xc3\xa4lva id\xc3\xa9n till filmbolaget MGM. Repetitionerna inleddes i juni 1950, och filmen hade premi\xc3\xa4r i USA den 9 november 1951. Endast \xc3\xb6ppningsscenerna, och en annan scen d\xc3\xa4r Jerry st\xc3\xa5r och m\xc3\xa5lar av Seine, filmades i Paris, resten spelades in p\xc3\xa5 MGM:s studios i Hollywood.'