b'\n_START_ARTICLE_\nPaulus V\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nCamillo Borghese f\xc3\xb6ddes i Rom till \xc3\xa4tten Borghese fr\xc3\xa5n Siena, vilken r\xc3\xa4knade Katarina av Siena till sina \xc3\xa4ttlingar. \xc3\x84ttens flytt till Rom berodde p\xc3\xa5 de o\xc3\xa4ndliga striderna som gjorde livet i Siena outh\xc3\xa4rdligt. Camillo fick en omsorgsfull utbildning i r\xc3\xa4ttsvetenskap i Perugia och Padua, och blev en kanonist med omtalad f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga. Han steg snabbt i graderna i kyrkan; 1596 gjordes han av Clemens VIII till kardinalpr\xc3\xa4st med Sant\'Eusebio som titelkyrka. Han h\xc3\xb6ll sig undan alla partistrider, f\xc3\xb6r att ist\xc3\xa4llet \xc3\xa4gna sig all ledig tid \xc3\xa5t sina b\xc3\xb6cker i juridik. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r v\xc3\xa4nde sig alla \xc3\xb6gon i Rom till honom n\xc3\xa4r Leo XI avled, och han uppsteg p\xc3\xa5 tronen som Paulus V utan att ha f\xc3\xb6rpliktigat sig till n\xc3\xa5got eller utan ha st\xc3\xa4llt sig i tacksamhetsskuld till n\xc3\xa5gon._NEWLINE_Hans f\xc3\xa4rdigheter i juridik gjorde sig g\xc3\xa4llande i allt han f\xc3\xb6retog sig och allt han skrev. Han k\xc3\xa4ndes inte vid n\xc3\xa5gra kompromisser, och styrde kyrkan, inte med diplomati eller f\xc3\xb6rhandlingar, utan genom edikt. Varje ord som hans f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare hade yttrat betraktade han som okr\xc3\xa4nkbar r\xc3\xa4tt. Detta fick hans karakt\xc3\xa4r att ibland verka oresonlig._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta offentliga \xc3\xa5tagandet Paulus gjorde, var att skicka tillbaka alla prelater, och till och med kardinaler, som av en eller annan orsak befann sig i Rom. Tridentinska m\xc3\xb6tet hade f\xc3\xb6rklarat det f\xc3\xb6r en allvarlig synd att biskopar var fr\xc3\xa5nvarande. Om s\xc3\xa5 personen ifr\xc3\xa5ga befann sig i Rom p\xc3\xa5 aff\xc3\xa4rer, spelade det ingen roll; lagen skulle g\xc3\xa4lla._NEWLINE_Snart hamnade Paulus i strid med olika st\xc3\xa4der i Italien om den ecklesiastikala jurisdiktionsr\xc3\xa4tten och om relationen mellan kyrka och stat. Det bittraste gr\xc3\xa4let var med republiken Venedig, vilken v\xc3\xa4grade sl\xc3\xa4ppa kyrkans m\xc3\xa4n fria fr\xc3\xa5n den civila r\xc3\xa4tten, och vilken antog tv\xc3\xa5 lagar som retade upp kurian och st\xc3\xa4llde pr\xc3\xa4sterskapet under republikens r\xc3\xa4ttsordning. Paulus kr\xc3\xa4vde att lagarna skulle \xc3\xa5terkallas, och kr\xc3\xa4vde att tv\xc3\xa5 pr\xc3\xa4ster som d\xc3\xb6mts i en civil domstol skulle frisl\xc3\xa4ppas och ist\xc3\xa4llet skulle pr\xc3\xa4sterna f\xc3\xb6ras inf\xc3\xb6r en ecklesiastikal domstol. Saken utvecklades till en generell diskussion om f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan kyrka och stat, som fick betydelse f\xc3\xb6r hela Europa, kanske framf\xc3\xb6r allt genom de skickliga spr\xc3\xa5kr\xc3\xb6ren f\xc3\xb6r de skilda uppfattningarna. Kardinalerna Cesare Baronius och Roberto Bellarmino talade f\xc3\xb6r kyrkans sak, och f\xc3\xb6r republikens servitmunken Paolo Sarpi, en ytterst l\xc3\xa4rd man och svuren fiende till domstolen i Rom. Den 17 april 1600 d\xc3\xb6mde p\xc3\xa5ven Venedigs doge, senat och regering till kollektiv exkommunikation, och strax d\xc3\xa4refter lade han staden under interdikt. D\xc3\xa4rmed tvingades pr\xc3\xa4sterna att v\xc3\xa4lja sida, antingen f\xc3\xb6r p\xc3\xa5ven eller republiken. Jesuiterna, teatinerna och kapucinerna f\xc3\xb6rdrevs omedelbart fr\xc3\xa5n Venedig, men bortsett fr\xc3\xa5n dem tog alla pr\xc3\xa4ster parti f\xc3\xb6r republiken och fortsatte att verka som pr\xc3\xa4ster d\xc3\xa4r, trots interdikten. Corpus Christi firades som om ingenting hade h\xc3\xa4nt, och Sarpi celebrerade m\xc3\xa4ssan f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 flera \xc3\xa5r. Schismen varade i ungef\xc3\xa4r ett \xc3\xa5r, och freden uppn\xc3\xa5ddes genom ingripande fr\xc3\xa5n Frankrike och Spanien. Venedig v\xc3\xa4grade att helt dra tillbaka lagarna, men lovade med luddiga ord att bara ta dem i bruk under vissa omst\xc3\xa4ndigheter. P\xc3\xa5ven tvingades acceptera detta vaga l\xc3\xb6fte, och han \xc3\xa5terkallade interdikten den 22 mars 1607. Teatinerna och kapucinerna fick till\xc3\xa5telse att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda, men med jesuiterna gjordes ett undantag._NEWLINE_P\xc3\xa5ven bevakade kyrkans intressen med st\xc3\xb6rsta uppm\xc3\xa4rksamhet i alla l\xc3\xa4nder. Den 9 juli 1606 skrev han ett v\xc3\xa4nligt brev till Jakob I av England f\xc3\xb6r att gratulera till hans tronbestigning, och bad honom samtidigt att se till att katolikerna i landet inte drabbades av de brott n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 av dem hade beg\xc3\xa5tt. Han erbj\xc3\xb6d sig att f\xc3\xb6rmana katolikerna i England att vara lojala mot den nye kungen s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge som det inte stod i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r Guds \xc3\xa4ra och deras heder. Men innan p\xc3\xa5ven hunnit s\xc3\xa4nda denna f\xc3\xb6rmaning hade kung Jakobs trohetsed gjort det om\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r katolikerna att vara lojala. Trohetseden f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mdes h\xc3\xb6gtidligt i tv\xc3\xa5 dossierer, 22 september 1606 och 23 augusti 1607. F\xc3\xb6rd\xc3\xb6melsen ledde till strid mellan \xc3\xa4rkepr\xc3\xa4st George Blackwell och katolikerna, som var trogna Heliga stolen._NEWLINE_I \xc3\x96sterrike inriktades p\xc3\xa5vens bist\xc3\xa5nd till katolikerna p\xc3\xa5 moraliska f\xc3\xb6rmaningar och material. Han levde l\xc3\xa4nge nog att h\xc3\xb6ra om slaget vid Vita berget, som st\xc3\xb6rtade den kalvinistiske "vinterkungen"._NEWLINE_Paulus V var inte mindre ben\xc3\xa4gen till nepotism \xc3\xa4n andra p\xc3\xa5var fr\xc3\xa5n detta \xc3\xa5rhundrade. Men skulle han s\xc3\xa4gas ha favoriserat sina sl\xc3\xa4ktingar alltf\xc3\xb6r mycket, m\xc3\xa5ste det s\xc3\xa4gas att de levde upp till hans f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntningar._NEWLINE_Under Paulus pontifikat blev Peterskyrkan f\xc3\xa4rdig, efter m\xc3\xa5nga \xc3\xa5rhundradens byggande. Han ut\xc3\xb6kade Vatikanbibliotekets best\xc3\xa5nd, var intresserad av konst, och uppmuntrade Guido Reni. Flera nya utbildningscentrum och v\xc3\xa4lg\xc3\xb6renhetsinr\xc3\xa4ttningar gav kyrkan under Paulus tid en ny lyster._NEWLINE_Paulus \xc3\xa4r begravd i Cappella Borghese i basilikan Santa Maria Maggiore.'