b"\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s socken\n_START_SECTION_\nAdministrativ historik\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s socken bildades omkring 1660 genom en utbrytning ur Nora socken._NEWLINE_Vid kommunreformen 1862 \xc3\xb6vergick socknens ansvar f\xc3\xb6r de kyrkliga fr\xc3\xa5gorna till J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s f\xc3\xb6rsamling och f\xc3\xb6r de borgerliga fr\xc3\xa5gorna till J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Noraskogs landskommun som 1965 uppgick i Nora stad som 1971 ombildades till Nora kommun. F\xc3\xb6rsamlingen uppgick 2010 i Nora bergslagsf\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_1 januari 2016 inr\xc3\xa4ttades distriktet J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s, med samma omfattning som f\xc3\xb6rsamlingen hade 1999/2000._NEWLINE_Socknen har tillh\xc3\xb6rt f\xc3\xb6gderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nora och Hjulsj\xc3\xb6 bergslag.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s socken ligger kring Arboga\xc3\xa5ns \xc3\xb6vre lopp (Rasta\xc3\xa4lven) och nordv\xc3\xa4st om sj\xc3\xb6n F\xc3\xa5sj\xc3\xb6n. Socknen \xc3\xa4r en kuperad skogsbygd med h\xc3\xb6jder som i V\xc3\xa4llingsbacka\xc3\xa5sen n\xc3\xa5r 308 meter \xc3\xb6ver havet. I dalg\xc3\xa5ngarna finns avlagrade sediment som m\xc3\xb6jliggjort ett mer intensivt jordbruk. P\xc3\xa5 h\xc3\xb6jderna, d\xc3\xa4r mor\xc3\xa4nt\xc3\xa4cket \xc3\xa4r tunt, uppt\xc3\xa4cktes j\xc3\xa4rnmalm. J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s \xc3\xa4r en mycket malmrik socken och h\xc3\xa4r finns j\xc3\xa4rn men ocks\xc3\xa5 koppar._NEWLINE_J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5sbygden utg\xc3\xb6rs av J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s skolas upptagningsomr\xc3\xa5de och best\xc3\xa5r av byarna F\xc3\xa5sj\xc3\xb6hyttan, Gammelhyttan, Finnshyttan, Vassland, Tolvsb\xc3\xb6rd, Nyhyttan, Lindesby, Timanshyttan, Klacka-Lerberg och Timansberg i Nora kommun och Hjulsj\xc3\xb6, Gr\xc3\xa4ngshyttan och Gr\xc3\xa4ngen i H\xc3\xa4llefors kommun. J\xc3\xa4rbo\xc3\xa5sbygden har 2010 enligt SCB 947 inv\xc3\xa5nare.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4gar\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga v\xc3\xa4gar i J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s har dragits f\xc3\xb6r transporterna till hyttor och gruvor medan de p\xc3\xa5 senare tid ocks\xc3\xa5 anpassats till skogsavverkningen. Den gamla landsv\xc3\xa4gen i J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s gick \xc3\xb6ver K\xc3\xa5falla och \xc3\xb6ver skogen till F\xc3\xa5sj\xc3\xb6hytteh\xc3\xa4ll._NEWLINE_Idag finns det fem milstolpar kvar i J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s. En finns i Klacka-Lerberg, en mellan G\xc3\xb6ranstorp och skolan, tv\xc3\xa5 i Nyhyttan och en vid S\xc3\xa5ngesn\xc3\xa4s. Det har ocks\xc3\xa5 funnits en vid G\xc3\xb6lag\xc3\xa5rden som dock blivit stulen. Stolparna har placerats p\xc3\xa5 2700 meters avst\xc3\xa5nd vilket var \xc2\xbc av en gammal mil (som var 10\xc2\xa0869 m). De flesta av stenarna \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1766 men den i Klacka-Lerberg \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1850.\n_START_SECTION_\nNatur\n_START_PARAGRAPH_\nI Rast\xc3\xa4lvens dalg\xc3\xa5ng och i landskapet runt J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s finns en rik variation av barrskogar. L\xc3\xb6v- och l\xc3\xb6vrika skogar finns runt \xc3\xa4lven och i sluttningarna och bergen. \xc3\x96ppna hag, betes- och \xc3\xa5kermarker dominerar oftast n\xc3\xa4rmast \xc3\xa4lven nere i dalg\xc3\xa5ngen. P\xc3\xa5 grund av den kuperade och ibland delvis sv\xc3\xa5rbrukade terr\xc3\xa4ngen finns det n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 naturliga skogar och flera \xc3\xa4ldre skogar kvar i trakten. N\xc3\xa5gra av dem \xc3\xa4r idag naturreservat.\n_START_SECTION_\nTidig befolkning\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern \xc3\xa4r det sannolikt att omr\xc3\xa5det vid Rast\xc3\xa4lvens och J\xc3\xa4rle\xc3\xa5ns vattensystem har anv\xc3\xa4nts som utmarker f\xc3\xb6r f\xc3\xa4boddrift och s\xc3\xa4songsm\xc3\xa4ssig j\xc3\xa4rnutvinning. Pollenanalys och andra arkeologiska data visar p\xc3\xa5 att folk bott h\xc3\xa4r sedan v\xc3\xa5r tider\xc3\xa4knings b\xc3\xb6rjan._NEWLINE_Fast bos\xc3\xa4ttning kan ha f\xc3\xb6rekommit fr\xc3\xa5n och med vikingatiden eller tidig medeltid och troligen kombinerades d\xc3\xa5 jordbruk med j\xc3\xa4rnframst\xc3\xa4llning.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nLindesby i J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s n\xc3\xa4mns f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i Ulfssons jordabok fr\xc3\xa5n 1498, som sammanst\xc3\xa4lldes av J\xc3\xb6ns Ulfsson i Ervalla.  Lindesby omfattade byn Gammelhyttan, Nyhyttan och nuvarande Lindesby. I en jordabok fr\xc3\xa5n 1539 n\xc3\xa4mns Finnshyttan, Gammelhyttan, Nyhyttan och Vassland._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n historisk tid finns ett tiotal hyttplatser, n\xc3\xa5gra med bevarade ruiner, och talrika gruvh\xc3\xa5l. De hyttor som J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s bergsm\xc3\xa4n drev 1539 och 1540 var: _NEWLINE_Finshyttan, Gammelhyttan,H\xc3\xa5kansboda, Lindesby med hyttan, Moshyttan, Nyhyttan, Tolsb\xc3\xb6le lagmansg\xc3\xa5rd, Vassland. 1550 var sju hyttor ig\xc3\xa5ng i J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s \xe2\x80\x93 Fervhyttan har tillkommit.Detta var en framg\xc3\xa5ngsrik period i bygden._NEWLINE_Hertig Karl intresserade sig livligt f\xc3\xb6r sitt hertigd\xc3\xb6me och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra bergsbruket. \xc3\x85r 1600 l\xc3\xa4t han l\xc3\xa4nspumpa Klacka gruva genom en vattenkonst som var ny.\n_START_SECTION_\nLindesgruvan\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng i slutet av 1500-talet eller b\xc3\xb6rjan av 1600-talet intr\xc3\xa4ffade ett ras i Lindesgruvan. En gammal kvinna ber\xc3\xa4ttade senare att \xe2\x80\x9dUti ovan bem\xc3\xa4lte gruva blevo nio m\xc3\xa4nniskor ihj\xc3\xa4lslagne, och hon var den tionde, som med stor ve och j\xc3\xa4mmer undanslapp\xe2\x80\x9d. Som det andra \xc3\x84lvsborgs l\xc3\xb6sen fick svenskarna under 1610-talet p\xc3\xa5 sex \xc3\xa5r erl\xc3\xa4gga totalt en miljon riksdaler, vilket motsvarade 25 000 kilo silver. Detta ledde till att bergsm\xc3\xa4nnen i Noraskoga i allmogens besv\xc3\xa4r till riksdagen 1614 beklagar sig \xc3\xb6ver den nedfallna gruvan (Gamla Lindesgruvan). D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r vill man befrias fr\xc3\xa5n att erl\xc3\xa4gga den andra \xc3\x84lvsborgs l\xc3\xb6sen. Vilket svar bergsm\xc3\xa4nnen fick \xc3\xa4r oklart men 1617 var kungen tvungen att ge bergsm\xc3\xa4nnen uppskov med fj\xc3\xa4rde terminens betalning \xe2\x80\x9defter de av menf\xc3\xb6ret hava lidit skada uti deras arbete\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Den 27 juli 1658 h\xc3\xb6lls gruvting i Nyhyttan. Tinget g\xc3\xa4llde upptagande av den gamla Lindesgruvan. Bergm\xc3\xa4stare och bergsfogdar f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 Nyhytte - bergsm\xc3\xa4nnen att unders\xc3\xb6ka om det fanns malm d\xc3\xa4r och p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja brytning. Dessa oroade sig dock f\xc3\xb6r olycksfall i den igenrasade gruvan, som tidigare hade varit sv\xc3\xa5rt olycksdrabbad. Trots bergm\xc3\xa4starnas l\xc3\xb6fte om skattefrihet v\xc3\xa4grade bergsm\xc3\xa4nnen i Nyhyttan att ta upp brytningen i den gamla Lindesgruvan. Det kom troligen att dr\xc3\xb6ja till 1700-talets sista h\xc3\xa4lft innan man b\xc3\xb6rjade bryta i Lindesgruvan igen.\n_START_SECTION_\nKonstg\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\nVid ett gruvting 1613 meddelades att R\xc3\xb6ssbergsgruvan var igenfylld med vatten och jord efter ett gruvras som hade drabbat Nyhyttans bergsm\xc3\xa4n. Med hj\xc3\xa4lp av en utl\xc3\xa4nning, Mickel Henriksson, ist\xc3\xa5ndsattes den med Konstg\xc3\xa5ng s\xc3\xa5 att den kunde brukas igen. \xc3\x85r 1600 l\xc3\xa4t Kung Karl IX l\xc3\xa4nspumpa Klacka gruva genom en vattenkonst som var ny.\n_START_SECTION_\nKung Karl IX och osmundar\n_START_PARAGRAPH_\nKung Karl IX genomdrev p\xc3\xa5 Norrk\xc3\xb6pings riksdag 1604 f\xc3\xb6rbud mot export av osmundj\xc3\xa4rn. \xc3\x84ven tidigare kungar hade motarbetat osmundj\xc3\xa4rnet. Omkring 1620 intr\xc3\xa4der en reformperiod i svenskt bergsbruk d\xc3\xa5 det s.k. tysksmidet och vallonsmidet inf\xc3\xb6rs. Svenskt j\xc3\xa4rn fick mycket h\xc3\xb6g kvalitet och blev en viktig exportvara. Bergsm\xc3\xa4nnen var dock alltf\xc3\xb6r ovana och okunniga och v\xc3\xa5gade sig inte p\xc3\xa5 de nya tillverkningsformerna. Bergm\xc3\xa4staren Erik Sneckenberg rapporterar 1687 att det gamla osmundsmidet mest f\xc3\xb6rekom i Nora-, J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s- och Hjulsj\xc3\xb6. Detta var inget han s\xc3\xa5g med blida \xc3\xb6gon och arbetade f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 bort det p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ng sikt. Osmundtillverkningen upph\xc3\xb6rde inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft.\n_START_SECTION_\nBergsm\xc3\xa4n och milit\xc3\xa4rtj\xc3\xa4nst\n_START_PARAGRAPH_\nBergsm\xc3\xa4nnen och deras dr\xc3\xa4ngar var befriade fr\xc3\xa5n milit\xc3\xa4rtj\xc3\xa4nst, n\xc3\xa5got som Gustav II Adolf beslutat i b\xc3\xb6rjan av sin regering. Trots detta fick Nyhyttans bergsm\xc3\xa4n 1614 avst\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 knektar vid m\xc3\xb6nstringen. Den ene var Lasse Olofsson (Bonde) som bedrev ett litet bergsbruk och jordbruk samt en Olof Andersson. Att en hyttby fick avst\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 knektar var ovanligt men kan ha samband med att produktionen i Nyhyttan gick ner efter raset och det blev \xc3\xb6verskott p\xc3\xa5 arbetskraft.\n_START_SECTION_\nHyttor\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt bergsfogden Nils Normans \xc3\xa4mbetsber\xc3\xa4ttelse fr\xc3\xa5n 1684 fanns d\xc3\xa5 \xc3\xa5tta hyttor i J\xc3\xa4rnbo\xc3\xa5s. Det b\xc3\xb6r ha varit Fervhyttan, Finnshyttan, Gammelhyttan, Lindesby hytta, Nyhyttan, Vassland, H\xc3\xa5kansboda och Moshyttan. 1737 bl\xc3\xa5stes inte l\xc3\xa4ngre H\xc3\xa5kansboda och Moshyttan._NEWLINE_Dolomitbrottet var i drift 1911 \xe2\x80\x93 1941 och d\xc3\xa4r br\xc3\xb6ts under perioden cirka 225 000 ton dolomit som anv\xc3\xa4ndes vid j\xc3\xa4rnhanteringen.\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet (1683 Jernbo\xc3\xa5hs) inneh\xc3\xa5ller j\xc3\xa4rnbod, 'f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dshus f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rn' och \xc3\xa5s. L\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1900-talet hade byarna j\xc3\xa4rnbodar vid kyrkan p\xc3\xa5 Sand\xc3\xa5sen och h\xc3\xa4r startade transporterna av j\xc3\xa4rn till Nora och Arboga med en utf\xc3\xb6rsl\xc3\xb6pa \xc3\xa4nda ner till F\xc3\xa5sj\xc3\xb6n._NEWLINE_F\xc3\xb6re 1902 skrevs namnet Jernbo\xc3\xa5s socken."