b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Solovjov\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Sergejevitj Solovjov (ryska: \xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80 \xd0\xa1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8c\xd1\x91\xd0\xb2), f\xc3\xb6dd 28 januari (gamla stilen: 16 januari) 1853 i Moskva, d\xc3\xb6d 13 augusti (gamla stilen: 31 juli) 1900, var en rysk filosof och poet. Han var son till Sergej Solovjov och bror till Vsevolod Solovjov. _NEWLINE_Solovjov blev efter att ha framlagt avhandlingen Krizis zapadnoj filosofii (Krisen i den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska filosofin) docent vid Moskvauniversitetet 1874 och h\xc3\xb6ll 1880 f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar i filosofi vid Sankt Petersburgs universitet, men tvingades upph\xc3\xb6ra med detta, sedan han i ett offentligt tal uppfordrat Alexander III att ben\xc3\xa5da sin fars m\xc3\xb6rdare, och levde d\xc3\xa4refter som enst\xc3\xb6ring._NEWLINE_Solovjov intar en framst\xc3\xa5ende plats i det ryska t\xc3\xa4nkandets historia. Han f\xc3\xb6rdjupade sig i tidens viktigaste fr\xc3\xa5gor av religi\xc3\xb6s och sedlig art; han b\xc3\xb6rjade som materialist, men slutade som ren idealist med en starkt mystisk anstrykning. Han stod slavofilerna t\xc3\xa4mligen n\xc3\xa4ra i sin tro p\xc3\xa5 Rysslands v\xc3\xa4rldshistoriska mission som ett "tredje Rom", men delade ej deras tr\xc3\xa5ngsynta nationalism och deras tro p\xc3\xa5 den ryska bondekommunens f\xc3\xb6rtr\xc3\xa4fflighet._NEWLINE_Solovjov hade en mycket f\xc3\xb6rsonlig h\xc3\xa5llning och ivrade f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rening av alla kristna kyrkor med \xc3\xb6msesidiga eftergifter, men var en avgjord motst\xc3\xa5ndare till tolstojanismen, s\xc3\xa4rskilt dess sats om "icke-motst\xc3\xa5nd mot det onda". Han v\xc3\xa4ckte stort uppseende med sina f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar om det "gudam\xc3\xa4nskliga" (Bogutjelov\xc4\x9btjestvo) 1877\xe2\x80\x9381 och om Fjodor Dostojevskij 1881\xe2\x80\x9383._NEWLINE_Solovjovs viktigaste skrifter \xc3\xa4r Duchovnyja osnovy zjizni (1882\xe2\x80\x9384, Livets andliga grunder), Istorija i budustjnost teokratii (1885\xe2\x80\x9387), Natsionalnyj vopros v Rossii (1883\xe2\x80\x9391, Rysslands nationella fr\xc3\xa5ga), Kitaj i Jevropa (1890, Kina och Europa), en utf\xc3\xb6rlig studie \xc3\xb6ver Muhammeds liv och l\xc3\xa4ra (1896) samt Nravstvennaja filosofija (1897, Sedlig filosofi). Hans samtidsbetraktelser Tri razgovory (1900; "Tre samtal" 1911) avslutas med en bisarr profetia om Antikrists tillkommelse. Dessutom f\xc3\xb6rfattade han h\xc3\xb6gst\xc3\xa4mda reflexionsdikter. Hans samlade skrifter utgavs i nio delar 1901\xe2\x80\x9307.'