b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rlhalstimalia\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlhalstimalia \xc3\xa4r en liten (14\xe2\x80\x9315 cm), kortstj\xc3\xa4rtad och satt timalia, lik svartstrupig timalia (S. nigricollis) men har blek brungul tygel, saknar vit kindfl\xc3\xa4ck och fj\xc3\xa4lligt br\xc3\xb6st samt att \xc3\xb6ront\xc3\xa4ckarna \xc3\xa4r gr\xc3\xa5are och kantade med vita fl\xc3\xa4ckar. Vingt\xc3\xa4ckare och tertialer har n\xc3\xa5got blekare spetsar. Den beskrivs som n\xc3\xa5got skygg.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlhalstimalian f\xc3\xb6rekommer i st\xc3\xa4dsegr\xc3\xb6na l\xc3\xb6vskogar upp till 800 meter \xc3\xb6ver havet. H\xc3\xa4ckning har konstaterats januari-februari, maj-juni samt m\xc3\xb6jligen december. Den bygger ett kompakt sk\xc3\xa5lformat bo som placeras l\xc3\xa5gt i vegetationen och l\xc3\xa4gger d\xc3\xa4r tre vita \xc3\xa4gg. Den f\xc3\xb6rmodas vara en sluttningsspecialist som lever av fj\xc3\xa4rilslarver, skalbaggar, flugor och sm\xc3\xa5 gr\xc3\xa4shoppor.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven om p\xc3\xa4rlhalstimalian har en relativt vid utbredning rapporteras den som sparsam i hela sitt utbredningsomr\xc3\xa5de och antas minska p\xc3\xa5 grund av habitatf\xc3\xb6rlust. Den antas dock f\xc3\xb6rekomma som mest i sluttningar d\xc3\xa4r avverkning \xc3\xa4r mindre vanligt f\xc3\xb6rekommande. N\xc3\xa4tf\xc3\xa5ngster p\xc3\xa5 Borneo visar ocks\xc3\xa5 att den p\xc3\xa5 grund av sitt skygga beteende \xc3\xa4r underrapportad. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kategoriserar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN den som endast n\xc3\xa4ra hotad \xc3\xa4n s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nArten har p\xc3\xa5 svenska \xc3\xa4ven kallats fj\xc3\xa4ll\xc3\xb6rad busktimalia.'