b'\n_START_ARTICLE_\nKurentovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKurentovanje \xc3\xa4r ett samlingsnamn f\xc3\xb6r en slovensk karnevalstradition som intr\xc3\xa4ffar varje \xc3\xa5r mellan fettisdagen och fastlagss\xc3\xb6ndagen. Den mest k\xc3\xa4nda figuren i karnevalst\xc3\xa5get kallas f\xc3\xb6r kurent eller korent. Detta \xc3\xa4r oftast en man utkl\xc3\xa4dd med f\xc3\xa5rp\xc3\xa4ls, och med skallrande kosk\xc3\xa4llor i ett b\xc3\xa4lte runt magen. P\xc3\xa5 huvudet b\xc3\xa4r han en ansiktsmask beprydd med n\xc3\xa4bb, h\xc3\xa4ngande tunga och horn eller fj\xc3\xa4drar. Figurerna dansar och l\xc3\xa5ter sina klockor skallra s\xc3\xa5 starkt som m\xc3\xb6jligt, med avsikten att driva ut det onda (vintern) och v\xc3\xa4lkomna det ljusa (v\xc3\xa5ren). Traditionens hemort \xc3\xa4r staden Ptuj i nord\xc3\xb6stra Slovenien, men numera bes\xc3\xb6ker kurentfigurer flera delar av Slovenien vid den angivna tiden p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret \xe2\x80\x93 bland annat f\xc3\xb6r att driva ut det onda i parlamentet i huvudstaden Ljubljana.\n_START_SECTION_\nUrsprung\n_START_PARAGRAPH_\nTraditionen har r\xc3\xb6tter i romersk sedv\xc3\xa4nja som angav m\xc3\xa5naden februari som en tid f\xc3\xb6r reng\xc3\xb6ring. Den har f\xc3\xb6rmodligen senare blandats med hedniska och keltiska firanden (bland annat imbolc). F\xc3\xb6rr i tiden gick kurentfigurerna fr\xc3\xa5n g\xc3\xa5rd till g\xc3\xa5rd i slovenska Steiermark (\xc5\xa0tajerska) f\xc3\xb6r att jaga iv\xc3\xa4g vintern och bringa god sk\xc3\xb6rd med dans och klockringande. Husfolket erbj\xc3\xb6d korvar och \xc3\xa4gg som tack, annars sades kurentfigurerna bringa olycka \xc3\xb6ver boskapen. _NEWLINE_F\xc3\xb6r de kristna \xc3\xa4r karnevalen en signal till b\xc3\xb6rjan av fastetiden och f\xc3\xb6reb\xc3\xa5dar p\xc3\xa5sken (velika no\xc4\x8d), som \xc3\xa4r den viktigaste katolska h\xc3\xb6gtiden i Slovenien. _NEWLINE_Kurentfigurer exporteras idag som symboler f\xc3\xb6r Slovenien och har representerat landet i olika sammanhang vid festivaler och karnevaler utomlands.'