b'\n_START_ARTICLE_\nJewish Encyclopedia\n_START_SECTION_\nJewish Encyclopedia och Wissenschaft des Judentums\n_START_PARAGRAPH_\nJewish Encyclopedias akademiska stil \xc3\xa4r den som h\xc3\xb6r till Wissenschaft des Judetums-studier, ett tillv\xc3\xa4gag\xc3\xa5ngss\xc3\xa4tt och en inst\xc3\xa4llning som till\xc3\xa4mpades inom judiska akademiska studier och inom den judiska religionen som blomstrade i 1800-talets Tyskland; encyklopedin kan betraktas som r\xc3\xb6relsens h\xc3\xb6jdpunkt._NEWLINE_Under 1900-talet flyttade r\xc3\xb6relsens medlemmar till departement f\xc3\xb6r judiska studier i USA och Israel. De akademiska auktoriteter som citeras inom encyklopedin, med undantag f\xc3\xb6r klassiska och medeltida exegeter, \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan utan undantag Wissenschaftprofiler som Leopold Zunz, Moriz Steinschneider, Solomon Schechter, Wilhelm Bacher, J. L. Rpoport, David Zvi Hoffman, Heinrich Graetz med flera. Den akademiska stilen i Jewish Encyclopedia \xc3\xa4r mycket noggrann n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller att uppt\xc3\xa4cka manus, notera manusredigeringar och utg\xc3\xa5vor, att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra olika versioner av samma manus och s\xc3\xa5 vidare. Dessa anstr\xc3\xa4ngningar tillh\xc3\xb6rde det fr\xc3\xa4msta intresset f\xc3\xb6r Wissenschafts akademisk verksamhet. _NEWLINE_Jewish Encyclopedia skrevs p\xc3\xa5 engelska, men de flesta samtida k\xc3\xa4llor som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r p\xc3\xa5 tyska eftersom det var modersm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r de Wissenschaft-akademiker som medverkade i projektet och det var \xc3\xa4ven lingua franca f\xc3\xb6r alla akademiska studier vid denna tidpunkt. Av de k\xc3\xa4llor som inte \xc3\xa4r p\xc3\xa5 tyska (vanligtvis klassiska verk) \xc3\xa4r de allra flesta p\xc3\xa5 hebreiska eller arameiska. Den enda flitigt citerade samtida k\xc3\xa4llan p\xc3\xa5 engelska \xc3\xa4r Solomon Schechters artiklar i The Jewish Quarterly Review.'