b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb6rstrand (varum\xc3\xa4rke)\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6rstrand \xc3\xa4r ett svenskt varum\xc3\xa4rke f\xc3\xb6r porslin \xc3\xa4gt av finl\xc3\xa4ndska Fiskars. M\xc3\xa4rket har anor fr\xc3\xa5n 1726 och r\xc3\xa4knas som Europas n\xc3\xa4st \xc3\xa4ldsta porslinsvarum\xc3\xa4rke efter tyska Meissen. Tillverkningen skedde ursprungligen p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrands slott vid Karlbergssj\xc3\xb6n i Vasastan i Stockholm. Verksamheten flyttades via G\xc3\xb6teborg till Lidk\xc3\xb6ping. 2004 besl\xc3\xb6ts om nedl\xc3\xa4ggning av fabriken och tillverkningen sker idag i bland annat Indonesien.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nRedan under 1200-talet omn\xc3\xa4mndes R\xc3\xb6rstrand, d\xc3\xa5 Magnus Ladul\xc3\xa5s donerade egendomen till Klara kloster. \xc3\x85r 1527, under Gustav Vasa, drogs omr\xc3\xa5det in till kronan. Omr\xc3\xa5det kallades \xe2\x80\x9cR\xc3\xb6rstrand\xe2\x80\x9d eftersom Klara sj\xc3\xb6s str\xc3\xa4nder var bev\xc3\xa4xta med vassr\xc3\xb6r._NEWLINE_Sedan 1600-talet hade ivriga f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att imitera det kinesiska porslinet f\xc3\xb6rekommit i Europa. S\xc3\xa4rskilt sedan Johann Friedrich B\xc3\xb6ttger 1709 lyckats l\xc3\xb6sa porslinets g\xc3\xa5ta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte de flesta l\xc3\xa4nder och enskilda aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n locka till sig personer som troddes besitta kunskaper i porslinstillverkning, b\xc3\xa5de verkligt skickliga keramiker och rena bluffmakare. Johann Wolff hade tidigare varit verksam som m\xc3\xa5lare vid en fajansfabrik i N\xc3\xbcrnberg, och 1722 anst\xc3\xa4llts som den f\xc3\xb6rste verkm\xc3\xa4staren vid Store Kongensgadefabriken i K\xc3\xb6penhamn. Detta hade skett med l\xc3\xb6fte om att kunna framst\xc3\xa4lla riktigt porslin. D\xc3\xa5 han inte kunde h\xc3\xa5lla vad han lovat d\xc3\xa4r flydde han 1725 till Sverige tillsammans med medarbetaren Andreas Nicolaus Ferdinand d\xc3\xa4r han lyckades intressera ett konsortium av tjugo v\xc3\xa4lbest\xc3\xa4llda adelsm\xc3\xa4n och k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n att finansiera anl\xc3\xa4ggandet av en svensk porslinfabrik vid R\xc3\xb6rstrands slott, och 13 juni 1726 bildades Associations-Contrakt emmillan samtelige Intressenterne uti det swenske Porcellains w\xc3\xa4rket som kommer \xc3\xa5 Stora R\xc3\xb6rstrand efter det delftiska at inr\xc3\xa4ttas.\n_START_SECTION_\nFajanstillverkning\n_START_PARAGRAPH_\nArbetare anst\xc3\xa4lldes och i augusti 1727 skedde den f\xc3\xb6rsta provbr\xc3\xa4nningen under n\xc3\xa4rvaro av Fredrik I. Ganska snart visade det sig att Wolff visserligen var en ganska skicklig porslinsm\xc3\xa5lare men inte kapabel att leda tillverkningen och redan 1728 avskedades han. I st\xc3\xa4llet anst\xc3\xa4lldes Christoffer Conrad Hunger som arbetat b\xc3\xa5de vid Meissen och Wiener Porzellanmanufaktur men inte heller han visade sig uppfylla vad han lovat och avskedades 1734. I st\xc3\xa4llet blev Andreas Nicolaus Ferdinand som inkommit med Wolff f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r fabriken._NEWLINE_N\xc3\xa5gon \xc3\xa4kta porslin kom inte att tillverkas utan endast fajans, vilket klargjordes i det privilegiebrev som 1729 utf\xc3\xa4rdades p\xc3\xa5 tjugo \xc3\xa5r. 1735 lyckades man utverkade privilegier \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r porslintillverkning, men n\xc3\xa5gon s\xc3\xa5dan kom inte ig\xc3\xa5ng. 1741 d\xc3\xb6k Christoffer Conrad Hunger och trodde sig ha hittat l\xc3\xa4mplig lera f\xc3\xb6r porslinstillverkning i Gr\xc3\xa4nges socken och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xa5 tillst\xc3\xa5nd att grunda en egen porslinfabrik, men fick d\xc3\xa5 avslag d\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand erh\xc3\xa5llit ensamr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r s\xc3\xa5dan tillverkning. Det dr\xc3\xb6jde till 1800-talet innan f\xc3\xa4ltspatsporslin kom att tillverkas vid R\xc3\xb6rstrand. 1741 fick Anders Fahlstr\xc3\xb6m som den f\xc3\xb6rste svenskf\xc3\xb6dde ta \xc3\xb6ver ledningen f\xc3\xb6r fabriken. Han hade startat vid fabriken som m\xc3\xa5larges\xc3\xa4ll och l\xc3\xa4rt upp sig inom verksamheten inom manufakturen. Under Fahlstr\xc3\xb6m inleddes en stabil period f\xc3\xb6r R\xc3\xb6rstrand. De ekonomiska problemen genom import av \xc3\xa4kta porslin och utl\xc3\xa4ndska fajans trots h\xc3\xb6ga skyddstullar var stora. 1750-1751 hotades bolaget av nedl\xc3\xa4ggning och omorganiserades i ett nytt bolag, R\xc3\xb6rstands Porcelaine Werks Bolag. 1753 flyttade bolagsmannen Elias Magnus Ingman (1758 adlad Nordenstolpe) ut till fabriks\xc3\xa4gorna f\xc3\xb6r att noga \xc3\xb6vervaka produktionen och gjorde sig efterhand till huvud\xc3\xa4gare i fabriken._NEWLINE_De \xc3\xa4ldsta f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len \xc3\xa4r vanligen m\xc3\xa5lade i starkeldsf\xc3\xa4rger, fr\xc3\xa4mst koboltbl\xc3\xa5tt och mangan, n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng andra metalloxidf\xc3\xa4rger som antimongult och koppargr\xc3\xb6nt. 1758 inf\xc3\xb6rdes muffelugnar varvid en betydligt rikare f\xc3\xa4rgskala kunde introduceras._NEWLINE_Grundandet av Mariebergs porslinsfabrik 1758 innebar en period av f\xc3\xb6rlorade marknadsandelar f\xc3\xb6r R\xc3\xb6rstand, men ganska snart drabbades Marieberg av ekonomiska sv\xc3\xa5righeter och 1782 kunde R\xc3\xb6rstrand k\xc3\xb6pa upp Marieberg, d\xc3\xa4r produktionen 1788 lades ned._NEWLINE_P\xc3\xa5 1770-talet tog man upp en egen produktion av det engelska flintgodset. Det tog dock sin tid innan R\xc3\xb6rstrand lyckades utveckla sin teknik i det nya godset. Efter att Marieberg lagts ned 1785 var R\xc3\xb6rstrand den enda st\xc3\xb6rre svenska porslinsfabriken och den tekniska utvecklingen prioriterades inte. _NEWLINE_F\xc3\xb6rst sedan Gustavsbergs porslinsfabrik grundats 1825 tog produktionen av moderna tryckta serviser i flintgods fart, \xc3\xa4ven om man gjort enstaka f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k tidigare, det \xc3\xa4ldsta exemplet \xc3\xa4r en servis tillverkad f\xc3\xb6r Haga och Rosersbergs slott n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng 1809-1818. 1826 lade R\xc3\xb6rstrand om sin produktion av flintgods efter engelskt m\xc3\xb6nster och b\xc3\xb6rjade \xc3\xa4ven importera r\xc3\xa5varor d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. Under tiden fr\xc3\xa5n 1830-talet till 1850-talet \xc3\xb6kar dekorernas antal och servismodellerna. R\xc3\xb6rstrand b\xc3\xb6rjar ge ut ryckta priskuranter \xc3\xb6ver sin produktion. 1857 b\xc3\xb6rjar man ut\xc3\xb6ver flintgods \xc3\xa4ven tillverka benporslin, och p\xc3\xa5 1870-talet b\xc3\xb6rjar man tillverka f\xc3\xa4ltspatsporslin. 1859 introduceras den f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade flintgodsmassan Ironstone China med h\xc3\xb6gre kaolinhalt och tillsats av Cornwall stone. Under 1870-talet kommer \xc3\xa4ven porslinsmassan opak som liksom Ironstone China \xc3\xa4r en flintgodsmassa med h\xc3\xb6gre andel kaolinlera men \xc3\xa4ven h\xc3\xb6gre andel krossad flinta. 1869 b\xc3\xb6rjar R\xc3\xb6strand tillverka modern majolika och fr\xc3\xa5n 1862-1863 parian._NEWLINE_Under 1860-talet var R\xc3\xb6rstrands porslinsfabrik en av landets st\xc3\xb6rsta industrier. Den finska porslinstillverkaren Arabia grundades 1874 som en filial av R\xc3\xb6rstrand och \xc3\xb6vergick i finl\xc3\xa4ndsk \xc3\xa4go 1916._NEWLINE_Alf Wallander kn\xc3\xb6ts 1895 till R\xc3\xb6rstrand, och fick p\xc3\xa5 Sl\xc3\xb6jdf\xc3\xb6reningens utst\xc3\xa4llning i april 1896 ett genombrott: Vid sidan av Gunnar G:son Wennerberg p\xc3\xa5 Gustafsberg var han den dominerande konstn\xc3\xa4ren inom svensk jugendstil under ett tiotal \xc3\xa5r fram\xc3\xb6ver. Wallander formgav bland annat serviserna Liljor, Sl\xc3\xa4ndor och Fj\xc3\xa4ril f\xc3\xb6r R\xc3\xb6rstrand. Fabrikens produkter hade v\xc3\xa4rldsrykte och man deltog med framg\xc3\xa5ng i olika konst- och industriutst\xc3\xa4llningar. R\xc3\xb6rstrands deltog bland annat p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Paris 1900 med jugendinspirerat konstgods. _NEWLINE_\xc3\x85r 1900 fanns d\xc3\xa4r runt 1\xc2\xa0100 anst\xc3\xa4llda. 1914 k\xc3\xb6ptes G\xc3\xb6teborgs porslinsfabrik och 1916 s\xc3\xa5ldes Arabia. Skaparen av servisen Swedish Grace, Louise Adelborg, anst\xc3\xa4lldes p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand 1915.\n_START_SECTION_\nFlytt till Lidk\xc3\xb6ping\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1920-talet hade branschen hamnat i en djup kris n\xc3\xa4r billigare porslin b\xc3\xb6rjade importeras, vilket ledde till omstruktureringar i den svenska porslinsbranschen. Utbyggnaden av Stockholm gjorde samtidigt att marken beh\xc3\xb6vdes f\xc3\xb6r bost\xc3\xa4der. R\xc3\xb6rstrand s\xc3\xa5lde av fastigheterna. Fabriken i Stockholm st\xc3\xa4ngdes och revs 1926 och tillverkningen flyttades f\xc3\xb6rst till G\xc3\xb6teborg d\xc3\xa4r man k\xc3\xb6pt upp G\xc3\xb6teborgs porslinsfabrik p\xc3\xa5 Kvillegatan p\xc3\xa5 Hisingen. \xc3\x85r 1922 hade ett samarbete startat med AB Lidk\xc3\xb6pings Porslinsfabrik (ALP), som 1923 k\xc3\xb6ptes av Sk\xc3\xa5nska Cementgjuteriet (If\xc3\xb6verken) och Arabia. Lidk\xc3\xb6pings Porslinsfabrik hade startat sin produktion 1912. \xc3\x85r 1929 k\xc3\xb6pte Sk\xc3\xa5nska cementgjuteriet och Arabia R\xc3\xb6rstrand men 1931 blev R\xc3\xb6rstrand och Lidk\xc3\xb6pings porslinsfabrik \xc3\xa4gda av Sk\xc3\xa5nska cement ensamt. \xc3\x85r 1932 blev Fredrik Wehtje fr\xc3\xa5n \xc3\xa4garfamiljen Wehtje ny verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r R\xc3\xb6rstrand. \xc3\x85r 1932 lanserades servisen Ostindia som designades av Nils Emil Lundstr\xc3\xb6m. Fr\xc3\xa5n och med 1936 b\xc3\xb6rjade bolaget successivt l\xc3\xa4gga \xc3\xb6ver produktionen till Lidk\xc3\xb6ping och 1941 st\xc3\xa4ngdes fabriken p\xc3\xa5 Hisingen. Porslin fortsatte att m\xc3\xa4rkas med ALP fram till 1943._NEWLINE_Gunnar Nylund stod under 1930-talet f\xc3\xb6r de flesta av Lidk\xc3\xb6pingsfabrikens serviser. Tack vare egen teknik lyckades han tillsammans med skickliga medarbetare framst\xc3\xa4lla det f\xc3\xb6rsta svenska stengodset med sidenmatta f\xc3\xa4ltspatsglasyrer med m\xc3\xa5nga uppm\xc3\xa4rksammade glasyrer som "Oxblod" och harp\xc3\xa4lsglasyrer. Kring mitten av 30-talet lanserade han R\xc3\xb6rstrands serier i stengodschamotte. P\xc3\xa5 40-talet tillkom de vackra blomliknande kristallglasyrerna, \xc3\xa4ven fabrikens andra konstn\xc3\xa4rer fick tillg\xc3\xa5ng till alla Nylunds glasyrer f\xc3\xb6r verk under studiom\xc3\xa4rket "R", som han inf\xc3\xb6rde redan 1931. Under \xc3\xa5ren som konstn\xc3\xa4rlig ledare p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand arrangerade och designade Nylund ett 20-tal av fabrikens utst\xc3\xa4llningar. Hans R\xc3\xb6rstrandsstengods presenterades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i Stockholm 1932 p\xc3\xa5 Gallerie Moderne, \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 p\xc3\xa5 R\xc3\xb6hsska museet i G\xc3\xb6teborg och p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen i Chicago 1933.\n_START_SECTION_\nFramg\xc3\xa5ngar med moderna serviser\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Wehtje verkade f\xc3\xb6r att anst\xc3\xa4lla konstn\xc3\xa4rer vid R\xc3\xb6rstrand och uttalade "Att ha en porslinsfabrik utan konstn\xc3\xa4rer \xc3\xa4r som att ha en verkstad utan konstruktionsavdelning." Wehtje byggde upp den moderna fabriken under 1930-talet. Hertha Bengtson anst\xc3\xa4lldes 1941 och kom att skapa tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda serviser: Bl\xc3\xa5 eld och Koka bl\xc3\xa5. Isaac Gr\xc3\xbcnewald verkade p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand 1943\xe2\x80\x931946._NEWLINE_Carl-Harry St\xc3\xa5lhane var verksam vid R\xc3\xb6rstrand 1939\xe2\x80\x9373. Via stadier av fajansm\xc3\xa5leri och sirlig glasyrdekor n\xc3\xa5dde han p\xc3\xa5 1950-talet fram till en k\xc3\xa4rv och sluten form chamotterat stengods, bland annat vaser och abstrakta skulpturer med eruptivt fl\xc3\xa4ckiga jordglasyrer._NEWLINE_1950 b\xc3\xb6rjade Marianne Westman p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand och under sina 21 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand formgav Westman bland annat de numera klassiska, naturinspirerade serviserna Picknick och bl\xc3\xa5blommiga Mon Amie (1952) som brukar framh\xc3\xa5llas som exempel p\xc3\xa5 god, skandinavisk 50-talsdesign. Westman formgav flera andra framg\xc3\xa5ngsrika serviser som Frisco och Pomona. Under 1950-talet arbetade 1500 personer p\xc3\xa5 fabriken i Lidk\xc3\xb6ping. Fr\xc3\xa5n Finland kom Arabias Birger Kaipiainen som skapade fantasifulla konstf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nSkiftande \xc3\xa4garskap\n_START_PARAGRAPH_\nUppsala-Ekeby, som \xc3\xa4ven \xc3\xa4gde Gefle Porslinsfabrik, k\xc3\xb6pte R\xc3\xb6rstrands 1964 och inledde rationaliseringar av produktionen och m\xc3\xa5nga anst\xc3\xa4llda avskedades. 1970\xe2\x80\x931971 avskedades 200 personer. R\xc3\xb6rstrands \xc3\xa4gare Uppsala-Ekeby k\xc3\xb6ptes 1975 av Arabia och 1984 blev R\xc3\xb6rstrand en del av W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4. R\xc3\xb6rstrand inledde som ett svar p\xc3\xa5 den ekonomiska krisen \xc3\xa4ven ett samarbete med Arabia 1975\xe2\x80\x931977 genom det gemensamma bolaget Arabia-R\xc3\xb6rstrand. _NEWLINE_1976 firades R\xc3\xb6rstrands 250-\xc3\xa5rsjubileum med en stor utst\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 L\xc3\xa4ck\xc3\xb6 slott och R\xc3\xb6rstrand Museum invigdes. W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4 k\xc3\xb6pte 1987 AB Gustavsbergs porslinstillverkning och lade samman verksamheterna. W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4 gick i konkurs 1989 och strukturerades om varp\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrand-Gustavsberg k\xc3\xb6ptes 1991 av Hackman och 1994 flyttade produktion fr\xc3\xa5n Gustavsberg till Lidk\xc3\xb6ping._NEWLINE_R\xc3\xb6rstrand blev 2003 en del av Iittala sedan moderkoncernen Hackman ombildats. R\xc3\xb6rstrand ing\xc3\xa5r sedan 2007 i Fiskars tillsammans med bland andra Iittala, Hackman och Arabia. P\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6rluster f\xc3\xb6rlade produktionen till Sri Lanka och Ungern genom ett beslut 2004. Den 30 december 2005 st\xc3\xa4ngdes fabriken i Lidk\xc3\xb6ping och d\xc3\xa4rmed slutade en n\xc3\xa4stan 280-\xc3\xa5rig svensk industrihistoria. Den tidigare porslinsfabriken \xc3\xa4r idag fylld med nya verksamheter under rubriken R\xc3\xb6rstrand Center. N\xc3\xa4r produktionen skulle avslutas skapades "Den sista sk\xc3\xa5len" som minne. Sk\xc3\xa5len skapades av G\xc3\xb6ran Fogelqvist redan p\xc3\xa5 1980-talet d\xc3\xa5 den skr\xc3\xb6jbr\xc3\xa4ndes men blev sedan st\xc3\xa5ende. Sk\xc3\xa5len blev sedan den sista keramiska produkten fr\xc3\xa5n R\xc3\xb6rstrand som gick igenom tunnelugnen 22 december 2005. Den dekorerades med namnen p\xc3\xa5 de 187 personer som var anst\xc3\xa4llda vid R\xc3\xb6rstrand vid nedl\xc3\xa4ggningen. Kvar i Lidk\xc3\xb6ping blev produktutvecklingen best\xc3\xa5ende av sex personer men \xc3\xa4ven denna lades ned 2013. I den outlet som finns p\xc3\xa5 R\xc3\xb6rstrandsomr\xc3\xa5det i Lidk\xc3\xb6ping s\xc3\xa4ljs ut\xc3\xb6ver R\xc3\xb6rstrandsprodukter \xc3\xa4ven Iittala- och Fiskarsprodukter sedan Fiskars k\xc3\xb6pt Iittala 2007. I Lidk\xc3\xb6ping finns \xc3\xa4ven R\xc3\xb6rstrands museum.\n_START_SECTION_\nServiser\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst under 1800-talet man kan tala om serviser i egentlig mening. Redan fr\xc3\xa5n det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren gick det att best\xc3\xa4lla st\xc3\xb6rre bordsupps\xc3\xa4ttningar i samma dekor, men det mesta var best\xc3\xa4llningsvaror och n\xc3\xa5gra namngivna serviser fanns inte._NEWLINE_N\xc3\xa4r de tryckta dekorerna f\xc3\xb6r massproduktion dyker upp - den f\xc3\xb6rsta egentliga matservisen \xc3\xa4r 1826-\xc3\xa5rs servis - saknar de allesammans namn. Vid mitten av 1800-talet b\xc3\xb6rjar de i priskuranterna f\xc3\xa5 illustrativa beteckningar som "Turkiskt m\xc3\xb6nster", men f\xc3\xb6rst i slutet av 1800-talet skapas riktiga namn p\xc3\xa5 serviserna. Undantaget \xc3\xa4r v\xc3\xa4l Willow, som dock f\xc3\xa5tt sitt namn och ryktbarhet redan i England - R\xc3\xb6rstrand tillverkade en variant av dekoren ca 1830-1888. _NEWLINE_Lila spetsm\xc3\xb6nstret var en av 1800-talets absolut popul\xc3\xa4raste serviser och tillverkas l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1900-talet (ca 1845-1934). M\xc3\xa5nga serviser blev l\xc3\xa5ngavariga som Mulberry (1855-1902) och Japan (1866-1925) Vid sekelskiftet skapas en rad serviser som sedan finns kvar i sortimentet n\xc3\xa4rmare 50 \xc3\xa5r som Bella, Vineta och Tyra samt Svenska slott som producerades \xc3\xb6ver 60 \xc3\xa5r._NEWLINE_En annan av R\xc3\xb6rstrands l\xc3\xa5ngk\xc3\xb6rare var servisen Gr\xc3\xb6n Anna (som i en \xc3\xa4ldre variant heter Gr\xc3\xb6na Anna). Fram till 1926 tillverkas den dock av G\xc3\xb6teborgs porslinsfabrik. L\xc3\xa5ngk\xc3\xb6raren framf\xc3\xb6r andra var Lila spetsm\xc3\xb6nstret som tillverkas fr\xc3\xa5n ca 1845 och fram till 1934. Ostindia \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 en av fabrikens popul\xc3\xa4ra dekorer fr\xc3\xa5n senare tid.'