b'\n_START_ARTICLE_\nMikojan Ch-20\n_START_SECTION_\nUtveckling\n_START_PARAGRAPH_\n11 mars 1954 beslutade Sovjetunionens ministerr\xc3\xa5d att det skulle utvecklas ett robotvapen som kunde avfyras fr\xc3\xa5n bombflygplan p\xc3\xa5 s\xc3\xa4kert avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5l inne i USA. Vapensystemet kallades \xe2\x80\x9dKomplex\xc2\xa020\xe2\x80\x9d och bestod av roboten Ch-20 och Flygplanet Tu-20 (senare \xc3\xa4ndrat till Tu-95K). 26 oktober hade Tupolev ritningarna p\xc3\xa5 den modifierade Tu-95 klara och b\xc3\xb6rjade bygga tv\xc3\xa5 flygplan som skulle anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r utprovning av robotsystemet. I oktober 1956 b\xc3\xb6rjade det f\xc3\xb6rsta flygproven med testflygplanet SM-20. Bland annat lyckades man l\xc3\xb6sa problemet med att starta Ljulka-motorn trots den oerh\xc3\xb6rt l\xc3\xa5ga temperaturen i stratosf\xc3\xa4ren. De f\xc3\xb6rsta proven med riktiga robotar p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades 1957, men de n\xc3\xa5dde inte upp till kraven p\xc3\xa5 r\xc3\xa4ckvidd eller precision. F\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 upp till specificerad r\xc3\xa4ckvidd byttes m\xc3\xa5nga delar ut f\xc3\xb6r att spara vikt, bland annat k\xc3\xa4rnladdningen som byttes mot en n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ttare, men betydligt kraftigare v\xc3\xa4tebomb. Roboten f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs ocks\xc3\xa5 med ett system f\xc3\xb6r fj\xc3\xa4rrstyrning f\xc3\xb6r att kunna korrigera robotens kurs efter avfyring. De modifierade robotarna fick beteckningen Ch-20M._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 15 oktober 1958 till 1 november 1959 genomf\xc3\xb6rdes den officiella utprovningen med 16 provskjutningar varav 11 bed\xc3\xb6mdes som lyckade och 9 september 1960 beslutade ministerr\xc3\xa5det att roboten kunde tas i tj\xc3\xa4nst. Totalt tillverkades 75 Tu-95K (varav 28 Tu-95KD med lufttankningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga) mellan 1959 och 1961 och 130 stycken Ch-20 robotar fr\xc3\xa5n 1960 till 1965._NEWLINE_Hotet fr\xc3\xa5n det amerikanska robotsystemet Bomarc gjorde det sv\xc3\xa5rt att n\xc3\xa5 positioner fr\xc3\xa5n vilka det gick att n\xc3\xa5 m\xc3\xa5l inne i USA. Detta tillsammans med att nya interkontinentala robotar som R-16 och R-9 Desna kunde n\xc3\xa5 dessa m\xc3\xa5l betydligt snabbare gjorde att huvudm\xc3\xa5let f\xc3\xb6r Ch-20 i st\xc3\xa4llet blev amerikanska hangarfartyg.\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nCh-20 bars upph\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 en vapenbalk (BD-206) i bombutrymmet p\xc3\xa5 Tu-95K. Vid flygning var vapenbalken upphissad s\xc3\xa5 att roboten bars t\xc3\xa4tt intill flygkroppen. Nosen och luftintaget skyddades av en sk\xc3\xa4rm. N\xc3\xa4r roboten skulle avfyras hissades vapenbalken ner 950\xc2\xa0mm och jetmotorn startades med hj\xc3\xa4lp av bensin som fanns lagrad i en tank i vapenbalken._NEWLINE_Efter avfyring steger roboten till marschh\xc3\xb6jden 15\xc2\xa0000\xe2\x80\x9320\xc2\xa0000\xc2\xa0meter. Roboten f\xc3\xb6ljdes av Tu-95:ans radar JaD och om den inte f\xc3\xb6ljde f\xc3\xb6rutsedd kurs kunde operat\xc3\xb6ren skicka kurskorrektioner till roboten via radiol\xc3\xa4nken JaR. Radiol\xc3\xa4nken anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4lla in avst\xc3\xa5ndet till m\xc3\xa5let s\xc3\xa5 att roboten p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade sin dykning vid r\xc3\xa4tt tillf\xc3\xa4lle, \xc3\xa4ven om radiol\xc3\xa4nken skulle brytas. Styrsystemet gjorde dock att det dels var sv\xc3\xa5rt att tr\xc3\xa4ffa r\xc3\xb6rliga m\xc3\xa5l som hangarfartyg, dels att Tu-95:an var tvungen att stanna kvar i n\xc3\xa4rheten av avfyringsplatsen f\xc3\xb6r att styra roboten, vilket gjorde den s\xc3\xa5rbar f\xc3\xb6r jaktflygplan. Den kom d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att b\xc3\xb6rja ers\xc3\xa4ttas av Ch-22 i slutet av 1960-talet.'