b'\n_START_ARTICLE_\nKaross\n_START_PARAGRAPH_\nKarossen (fr\xc3\xa5n italienskans carrozza via franskans carrosse, av latinets carrus, k\xc3\xa4rra eller vagn) \xc3\xa4r h\xc3\xb6ljet p\xc3\xa5 ett fordon av n\xc3\xa5got slag. Kaross har \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4nts som ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 stora tunga t\xc3\xa4ckta \xc3\xa5kvagnar av \xc3\xa5lderdomlig typ. Ursprungligen kallades vagnkorgen p\xc3\xa5 en bil karosseri eller karosseriet f\xc3\xb6r att skiljas fr\xc3\xa5n vagnarna. Bilar kan ha olika karossformer och dessa utg\xc3\xb6r en stor del i vilken klass bilen ing\xc3\xa5r. Samma bilmodell finns oftast med flera olika karossformer.\n_START_SECTION_\nTakstolpar\n_START_PARAGRAPH_\nTakstolpar namnges i alfabetisk ordning efter placeringen framifr\xc3\xa5n i fordonets k\xc3\xb6rriktning och vidare bak\xc3\xa5t.\n_START_SECTION_\nA-stolpe\n_START_PARAGRAPH_\nA-stolpe kallas den del av karossen som fungerar som takst\xc3\xb6d d\xc3\xa4r vindrutan \xc3\xa4r f\xc3\xa4st p\xc3\xa5 sidorna, placerad framf\xc3\xb6r framd\xc3\xb6rrarna.\n_START_SECTION_\nB-stolpe\n_START_PARAGRAPH_\nB-stolpe kallas p\xc3\xa5 bilar med fyra d\xc3\xb6rrar den del av en karossen som fungerar som takst\xc3\xb6d och \xc3\xa4r placerad mellan fram- och bakd\xc3\xb6rrarna.\n_START_SECTION_\nC-stolpe\n_START_PARAGRAPH_\nC-stolpe kallas p\xc3\xa5 en sedan den del av karossen som fungerar som takst\xc3\xb6d och \xc3\xa4r placerad bakom bakd\xc3\xb6rrarna, d\xc3\xa4r bakrutan \xc3\xa4r f\xc3\xa4st p\xc3\xa5 sidorna.\n_START_SECTION_\nD-stolpe\n_START_PARAGRAPH_\nD-stolpe kallas p\xc3\xa5 bilar med fem d\xc3\xb6rrar den del av en bils kaross som fungerar som takst\xc3\xb6d och \xc3\xa4r placerad mellan lastutrymmet och bagageluckan.'