b'\n_START_ARTICLE_\nAvlatsbrev\n_START_PARAGRAPH_\nAvlatsbrev var det skriftliga dokument som erh\xc3\xb6lls av biskopen efter fullgjord avlat. Dessa dokument beslogs med biskopliga vaxsigill, och l\xc3\xa4mnades sedan \xc3\xb6ver till biktfadern (om denne l\xc3\xa4t v\xc3\xa4nta med absolutionen till efter botg\xc3\xb6ringen, vilket var vanligt under medeltiden). Om absolutionen redan var utdelad (vilket var det vanligaste) beh\xc3\xb6vdes inte avlatsbreven som n\xc3\xa5gon juridisk handling, utan var bara en personlig bekr\xc3\xa4ftelse._NEWLINE_Avlat kunde bara erh\xc3\xa5llas av biskopar men inte av biktfadern och g\xc3\xa4llde oftast f\xc3\xb6r ett visst antal dagar. Ans\xc3\xb6kan om avlat skedde oftast genom biktfader, det vill s\xc3\xa4ga att denne gick till biskopen, och bad om avlat f\xc3\xb6r sitt biktbarn. Om biskopen d\xc3\xa5 beviljade avlaten r\xc3\xa4knade pr\xc3\xa4sten av den bot som tagits bort och han hade d\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt hj\xc3\xa4lp f\xc3\xb6r att bli klar med sin bot snabbare._NEWLINE_Anledningen till avlatshandeln var troligen flera. En anledning kunde vara att n\xc3\xa4r biskopen garanterat avlat, bad man ofta n\xc3\xa5gon annan att g\xc3\xb6ra delar av den, exempelvis en munk. Om denna munk till exempel brukade jorden den tid han skulle g\xc3\xb6ra extra hj\xc3\xa4lpbot beh\xc3\xb6vde han ekonomiska bidrag. Dessa bidrag betalades oftast av biskopen vilket gjorde att avlat kunde bli kostsamt f\xc3\xb6r kyrkan. Om biktbarnet var f\xc3\xb6rm\xc3\xb6get kunde \xc3\xa4ven denna betala vilket gjorde att det okontrollerat kunde komma stora pengar i omlopp._NEWLINE_D\xc3\xa5 avlaten \xc3\xa4r en sorts ben\xc3\xa5dning och denna skedde frivilligt, h\xc3\xa4nde det \xc3\xa4ven att folk skickade med pengar och g\xc3\xa5vor f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka sin chans till beviljande. Denna typ av mutning gjorde m\xc3\xb6jligen att avlatshandeln b\xc3\xb6rjade. _NEWLINE_\xc3\x85r 1516 skickades Johann Tetzel, en munk av dominikanorden, till Tyskland f\xc3\xb6r att genom f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av avlatsbrev uppb\xc3\xa5da finansieringen av uppbyggnaden av Peterskyrkan i Rom. Romersk-katolsk teologi sl\xc3\xa5r fast att tro allena, oavsett om den baseras p\xc3\xa5 rent f\xc3\xb6rnuft eller k\xc3\xa4nsla/upplevelse, inte \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4cklig f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4ttf\xc3\xa4rdiga m\xc3\xa4nniskan och att enbart s\xc3\xa5dan tro som manifesterar sig i v\xc3\xa4lg\xc3\xb6renhet och andra goda g\xc3\xa4rningar (fides caritate formata) leder till fr\xc3\xa4lsning._NEWLINE_Men i praktiken gick det annorlunda till. P\xc3\xa5ven Julius II b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5byggandet av Peterskyrkan. Han ville bygga denna praktbyggnad som ett mausoleum \xc3\xa5t sig sj\xc3\xa4lv. Julius II rev den gamla basilikan fr\xc3\xa5n Konstantin den stores tid. Kyrkan blev dock inte f\xc3\xa4rdig under Julius levnad och 1515 blev Leo X ny p\xc3\xa5ve. Leo X var en stor sl\xc3\xb6sare och det sades om honom att han f\xc3\xb6rsl\xc3\xb6sat tre p\xc3\xa5vars f\xc3\xb6rm\xc3\xb6genhet: sin f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dares, sin egen och sin eftertr\xc3\xa4dares. F\xc3\xb6r att skaffa pengar lanserade Leo X id\xc3\xa9n med avlatsbrev. Avlatsbrev var ett dokument, ett p\xc3\xa5vligt brev, d\xc3\xa4r k\xc3\xb6paren tillf\xc3\xb6rs\xc3\xa4krades syndaf\xc3\xb6rl\xc3\xa5telse som erk\xc3\xa4nsla f\xc3\xb6r de pengar han betalade till fullbordandet av Peterskyrkan. Handeln med dessa avlatsbrev v\xc3\xa4xte snabbt. Leo X \xc3\xb6verl\xc3\xa4t f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av dessa avlatsbrev till de tyska biskoparna genom bankirhusen. P\xc3\xa5ven fick sedan provision p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen, h\xc3\xa4lften av pengarna gick till p\xc3\xa5ven, h\xc3\xa4lften till \xc3\xa4rkebiskopen. Albrecht av Brandenburg, \xc3\xa4rkebiskop av Mainz och Magdeburg ville betala av sina skulder till p\xc3\xa5ven genom bankirhuset Fugger p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt. Dessa skulder hade han \xc3\xa5dragit sig genom att k\xc3\xb6pa dispens fr\xc3\xa5n p\xc3\xa5ven att bekl\xc3\xa4da tv\xc3\xa5 biskopss\xc3\xa4ten._NEWLINE_Avlatsbreven s\xc3\xa5ldes p\xc3\xa5 ett besynnerligt s\xc3\xa4tt. Mest omtalad och framg\xc3\xa5ngsrikast bland dessa avlatsbrevf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljare var dominikanmunken Tetzel. N\xc3\xa4r han n\xc3\xa4rmade sig en stad s\xc3\xa4nde han budb\xc3\xa4rare framf\xc3\xb6r sig som ringde i klockorna och m\xc3\xb6tte honom vid statsporten. Befolkningen och kyrkans m\xc3\xa4n kom honom till m\xc3\xb6tes under s\xc3\xa5ng och med ljus i handen, och de drog sedan genom staden i procession. Framf\xc3\xb6r Tetzel bar de ett stort r\xc3\xb6tt kors och det p\xc3\xa5vliga avlatsbrevet p\xc3\xa5 en sammetskudde. N\xc3\xa4r de tr\xc3\xa4dde in i den lokala kyrkan st\xc3\xa4llde de p\xc3\xa5vens baner vid altaret och en stor kassakista framf\xc3\xb6r det helgade altaret. Sedan b\xc3\xb6rjade Tetzel h\xc3\xa5lla tal om nyttan av dessa brev och utm\xc3\xa5lade med ett rikt ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d vilken v\xc3\xa4lsignelse ett s\xc3\xa5dant brev var._NEWLINE_Bland hans olika f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsargument fanns det uttalanden som: "grip v\xc3\xa5r Herre Jesu Kristi st\xc3\xa5th\xc3\xa5llares s\xc3\xa4kra lejdebrev, ty I skolen veta att d\xc3\xa4ri \xc3\xa4r hela Kristi f\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nst innesluten" och "dessa brev genom vilkas kraft skulle I kunnen bringa, icke penningar utan den gudomliga och od\xc3\xb6dliga sj\xc3\xa4len, s\xc3\xa4kert och utan skada till Paradisets hem". Sedan b\xc3\xb6rjade han utm\xc3\xa5la sj\xc3\xa4larnas kval i reningselden. Han ropade med h\xc3\xb6g r\xc3\xb6st "Se, din moder, hur hon pl\xc3\xa5gas i sk\xc3\xa4rseldens flammor! Och det lidande kan du lindra, d\xc3\xa5 du med en groschen kan komma till hennes hj\xc3\xa4lp. Ack, ve \xc3\xb6ver eder f\xc3\xb6r er otacksamhet, att Ni s\xc3\xa5 f\xc3\xb6raktar Guds n\xc3\xa5d, d\xc3\xa5 denna kan f\xc3\xa5s s\xc3\xa5 billigt!" Och tillade som ett slutgiltigt f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsargument: "S\xc3\xa5 snart penningen klingade i kistan, s\xc3\xa5 sprang sj\xc3\xa4len ur sk\xc3\xa4rselden". Detta s\xc3\xa4tt att s\xc3\xa4lja avlatsbrev var en manipulation, b\xc3\xa5de l\xc3\xa4rom\xc3\xa4ssigt, visuellt och k\xc3\xa4nslom\xc3\xa4ssigt, och det uppr\xc3\xb6rde en del av pr\xc3\xa4sterskapet och en hel del av det l\xc3\xa4rda universitetsfolket._NEWLINE_Den 31 oktober 1517 skrev Luther till \xc3\xa4rkebiskop Albrecht av Mainz och protesterade mot f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av avlatsbrev. I brevet bifogade han \xc3\xa4ven sin Martin Luthers disputation p\xc3\xa5 \xc3\xa4mnet Avlatsbrevens makt och verkan, vilken kom att g\xc3\xa5 till historien under namnet De 95 teserna. Hans Hillerbrand skriver att Luther inte hade f\xc3\xb6r avsikt att starta en konflikt med kyrkan, utan att han s\xc3\xa5g sin uppsats som en akademisk inv\xc3\xa4ndning mot kyrkans ut\xc3\xb6vande av sin makt, och att tonen i skriften d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r s\xc3\xb6kande, snarare \xc3\xa4n predikande." Hillerbrand skriver dock att det \xc3\xa4nd\xc3\xa5 g\xc3\xa5r att utl\xc3\xa4sa en underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5dd utmaning mot kyrkan i flera av Luthers teser i skriften, s\xc3\xa4rskilt i tes 86 som fr\xc3\xa5gar "Varf\xc3\xb6r l\xc3\xa5ter p\xc3\xa5ven, som \xc3\xa4r rikare \xc3\xa4n Kr\xc3\xb6sus sj\xc3\xa4lv, bygga Peterskyrkan med pengar fr\xc3\xa5n fattiga troende, snarare \xc3\xa4n med sina egna pengar?"_NEWLINE_Luther hade inv\xc3\xa4ndningar mot Johann Tetzels p\xc3\xa5st\xc3\xa5ende, se ovan, att sj\xc3\xa4len l\xc3\xa4mnar sk\xc3\xa4rselden s\xc3\xa5 snart man sl\xc3\xa4nger en slant i kistan. De kristna f\xc3\xa5r inte f\xc3\xb6rslappas i sin lydnad till Gud p\xc3\xa5 grund av s\xc3\xa5dana falska utf\xc3\xa4stelser, menade han. Han h\xc3\xa4vdade att eftersom endast Gud hade r\xc3\xa4tten att ge absolution, hade de fel som menade att kyrkan genom avlatsbrev kunde s\xc3\xa4lja f\xc3\xb6rl\xc3\xa5telse, och befrielse fr\xc3\xa5n straff. I en av sina predikan fr\xc3\xa5gade Luther: "Jag fr\xc3\xa5gar mig hur Gud kan f\xc3\xb6rl\xc3\xa5ta syndare innan de \xc3\xa5ngrat sig, och om de k\xc3\xa4nt och \xc3\xa5dagalagt \xc3\xa5ngern fr\xc3\xa5gar jag mig hur Gud kan annat \xc3\xa4n f\xc3\xb6rl\xc3\xa5ta dem?"_NEWLINE_Philipp Melanchthon skrev \xc3\xa5r 1546 att Luther hade "skrivit dessa teser om avlatsbrev och spikat upp dem p\xc3\xa5 slottskyrkans d\xc3\xb6rr, den 31 oktober 1517", en h\xc3\xa4ndelse som idag betraktas som startskottet till den protestantiska reformationen. Vissa historiker har ifr\xc3\xa5gasatt Melanchtons uppgift, d\xc3\xa5 Luther inte flyttade till Wittenberg f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, och inga k\xc3\xa4llor existerar som verifierar uppgiften. Andra har h\xc3\xa4vdat att ytterligare k\xc3\xa4llor inte beh\xc3\xb6vs, d\xc3\xa5 det var kutym vid universitetet i Wittenberg att offentligg\xc3\xb6ra disputationer genom att s\xc3\xa4tta upp dem p\xc3\xa5 kyrkporten._NEWLINE_De 95 teserna kom snabbt att \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas fr\xc3\xa5n latin till tyska, de trycktes och spreds, vilket inneb\xc3\xa4r att denna konflikt blev den f\xc3\xb6rsta i v\xc3\xa4rldshistorien som underst\xc3\xb6ddes av tryckpressen. Inom tv\xc3\xa5 veckor hade kopior av teserna spridits genom Tyskland, och inom tv\xc3\xa5 m\xc3\xa5nader kunde texten \xc3\xa5terfinnas i hela Europa.\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nCarl-Gustaf Andr\xc3\xa9n, "De medeltida avlatsbreven \xe2\x80\x93 instrument f\xc3\xb6r kyrkans verksamhet." i: Kungs-Husby i Tr\xc3\xb6gd. Kungsg\xc3\xa5rd, kyrka och socken, (Studier till det medeltida Sverige 6.) 1992'