b'\n_START_ARTICLE_\nBoswil\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nByn vid den v\xc3\xa4stra kanten av den flacka B\xc3\xbcnzdalen ligger vid foten av Lindenberg. Bergets \xc3\xb6stsluttning delas in i tv\xc3\xa5 dalar: i sydlig riktning str\xc3\xa4cker sig den ned till 90 meter djupa Wissenbachsravinen, i v\xc3\xa4stlig riktning den betydligt mindre utpr\xc3\xa4glade Forstbachsdalen. Ovanf\xc3\xb6r Forstb\xc3\xa4ckens k\xc3\xa4lla, mellan Egghau och kammen p\xc3\xa5 Lindenberg ligger en h\xc3\xb6gsl\xc3\xa4tt med Feldenmoos, en p\xc3\xa5 1940-talet exploaterad h\xc3\xb6gmosse med tv\xc3\xa5 dammar. Vattendragen Forstbach och Wissenbach rinner samman i mitten av byn, den senare mynnar ut i B\xc3\xbcnz lite mer \xc3\xa4n en kilometer l\xc3\xa4ngre ner. En \xc3\xb6ver tre kilometer l\xc3\xa5ng landremsa str\xc3\xa4cker sig i norr \xc3\xb6ver B\xc3\xbcnzsl\xc3\xa4tten och n\xc3\xa5r n\xc3\xa4stan \xc3\xa4nda till Waltenschwil._NEWLINE_Huvudsamh\xc3\xa4llet Boswil best\xc3\xa5r av ortsdelarna Unterdorf, Oberdorf, Vorstatt och Ritzizil, som har vuxit ihop med varandra. Det nybyggda omr\xc3\xa5det \xc3\xb6ster om j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen har vuxit samman med B\xc3\xbcnzen. G\xc3\xa5rden Sentenhof, tidigare Muri klosters gods, ligger \xc3\xb6ver tv\xc3\xa5 kilometer s\xc3\xb6der om byn vid kommungr\xc3\xa4nsen, \xc3\xb6ster om Wissenbach._NEWLINE_Kommunens areal uppg\xc3\xa5r till 11,78 km\xc2\xb2, varav 2,58 km\xc2\xb2 utg\xc3\xb6r skogsmark och 1,28 km\xc2\xb2 bebyggelse. Kommunens h\xc3\xb6gsta punkt finns p\xc3\xa5 704 meters h\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 Tannh\xc3\xb6lzli p\xc3\xa5 Lindenbergs bergskam, den l\xc3\xa4gsta ligger 429 meter \xc3\xb6ver havet vid floden B\xc3\xbcnz._NEWLINE_Grannkommuner \xc3\xa4r Waltenschwil i norr, B\xc3\xbcnzen i nord\xc3\xb6st, Besenb\xc3\xbcren och Aristau i \xc3\xb6st, Muri i syd\xc3\xb6st, Buttwil i syd, Bettwil i sydv\xc3\xa4st och Kallern i v\xc3\xa4st.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den yngre sten\xc3\xa5ldern, mellan 8000 och 10 000 f.Kr., kunde de f\xc3\xb6rsta inv\xc3\xa5narna sl\xc3\xa5 sig ner vid den d\xc3\xa5varande fiskrika B\xc3\xbcnzersee. Sj\xc3\xb6n slammade sedan igen och blev ett k\xc3\xa4rr. \xc3\x85r 2007 uppt\xc3\xa4ckte man i Eiboldeomr\xc3\xa5det s\xc3\xb6der om Boswil ett kar fr\xc3\xa5n tidig brons\xc3\xa5lder tillhopa med fyra koppar och en intilliggande eldgrop. Karet, som var 82 centimeter h\xc3\xb6gt och vid det bredaste st\xc3\xa4llet 85 centimeter vitt och l\xc3\xa5g djupt nere i marken, var avsett f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rvaring. 1930 uppdagades en keltisk grifteg\xc3\xa5rd fr\xc3\xa5n tiden omkring 350 till 325 f.Kr. L\xc3\xa4mningar fr\xc3\xa5n romersk tid finns i form av murrester fr\xc3\xa5n lantgods p\xc3\xa5 olika platser. St. Martinskapellet som invigdes 1111 st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 grunden till en romersk bostadsanl\xc3\xa4ggning._NEWLINE_F\xc3\xb6rsta omn\xc3\xa4mnandet av Bozwila finns i en k\xc3\xa4lla fr\xc3\xa5n kyrkan Grossm\xc3\xbcnster i Z\xc3\xbcrich. K\xc3\xa4llen \xc3\xa4r inte daterad, men enligt de senaste forskningsr\xc3\xb6nen h\xc3\xa4rstammar den fr\xc3\xa5n tiden mellan 874 och 887. Ortnamnet kommer fr\xc3\xa5n det fornh\xc3\xb6gtyska odet Pozinwila som betyder \xe2\x80\x99Pozos lantgods\xe2\x80\x99. En annan mark\xc3\xa4gare var nunneklostret Fraum\xc3\xbcnster i Z\xc3\xbcrich, som mot slutet av 800-talet l\xc3\xa4t uppf\xc3\xb6ra en kyrka i Boswil. Patronatsr\xc3\xa4tten \xc3\xb6vergick f\xc3\xb6rst till habsburgarna, \xc3\xa5r 1380 till Hallwyl\xc3\xa4tten och slutligen 1483 till Muri kloster. Habsburgarna var landsherrar och \xc3\xa4gde den h\xc3\xb6gre domsr\xc3\xa4tten._NEWLINE_\xc3\x85r 1415 er\xc3\xb6vrade edsf\xc3\xb6rbundet Aargau och Boswil blev nu huvudort \xc3\xb6ver l\xc3\xa4net med samma namn i Freie \xc3\x84mter-omr\xc3\xa5det, ett gemeine Herrschaft. \xc3\x85r 1649 brann en tredjedel av byn ner. Efter andra villmergerkriget 1712 delades delade de segrande reformerta st\xc3\xa4derna Z\xc3\xbcrich, Bern och Glarus Freie \xc3\x84mter i tv\xc3\xa5 delar. De drog en sn\xc3\xb6rr\xc3\xa4t linje fr\xc3\xa5n kyrkan i Oberlunkhofen till galgplatsen i Fahrwangen. Linjen gick ocks\xc3\xa5 genom Boswil och till och med rakt igenom n\xc3\xa5gra hus. Byns utveckling h\xc3\xa4mmades, n\xc3\xa4r nu tv\xc3\xa5 olika r\xc3\xa4ttssystem g\xc3\xa4llde. I mars 1798 marscherade fransm\xc3\xa4nnen in i Schweiz och utropade en Helvetiska republiken. Boswil \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades och var nu en kommun i distriktet Muri i den kortlivade kantonen Baden. Sedan 1803 h\xc3\xb6r kommunen till kantonen Aargau._NEWLINE_Under senare h\xc3\xa4lften av 1800-talet b\xc3\xb6rjade industrialiseringen. Den 1 juni 1875 \xc3\xb6ppnade Wohlen\xe2\x80\x93Muri-delen av S\xc3\xb6dra Aargaubanan. Fr\xc3\xa5n 1870 br\xc3\xb6t man torv i sumpmarksomr\xc3\xa5det B\xc3\xbcnzmoos, som uppst\xc3\xa5tt genom att B\xc3\xbcnzersj\xc3\xb6n slammat igen. P\xc3\xa5 1930- och 1940-talen uppstod verksamhet, som br\xc3\xb6t torv p\xc3\xa5 en yta som var \xc3\xb6ver 200 hektar stort och p\xc3\xa5 ett djup av sex meter. Andra verksamheter slog sig ned och Boswil utvecklades till en industriort. Med tv\xc3\xa5 undantag, under andra v\xc3\xa4rldskriget och 1970-talets l\xc3\xa5gkonjunktur, \xc3\xb6kade folkm\xc3\xa4ngden kontinuerligt.'