b'\n_START_ARTICLE_\nNarratologi\n_START_PARAGRAPH_\nNarratologi (efter latinets narratio, ber\xc3\xa4ttelse och -logi, l\xc3\xa4ra), \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nt som "ber\xc3\xa4ttarteori", \xc3\xa4r en litteraturvetenskaplig teori- och metodbildning f\xc3\xb6r studiet av ber\xc3\xa4ttarkonsten (narrationen).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNarratologin uppstod omkring 1966 under p\xc3\xa5verkan av den ryska formalismen, semiotiken och strukturalismen, med trion Tzvetan Todorov, Roland Barthes och Claude Bremond vid \xc3\x89cole Pratique des Hautes \xc3\x89tudes i Paris. I estetiskt h\xc3\xa4nseende fanns r\xc3\xb6tter i Aristoteles Poetik och Retoriken, och det kan med r\xc3\xa4tta ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas om narratologerna ans\xc3\xa5g sig skapa en ny metod. Redan Roman Jakobson och Claude L\xc3\xa9vi-Strauss hade studerat myternas undertext och struktur i en dikt av Baudelaire._NEWLINE_Termen myntades i Frankrike av Tzvetan Todorov i hans Grammaire du D\xc3\xa9cam\xc3\xa9ron (1969) och utvecklades av G\xc3\xa9rard Genette i hans Figures III (1972). I Sverige kom Romanens formv\xc3\xa4rld (1953) av Staffan Bj\xc3\xb6rck att ha stor betydelse f\xc3\xb6r receptionen av narratologin.\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nDet som var nytt med narratologin var studieobjekt: alla typer av texter, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l sk\xc3\xb6nlitteratur (ber\xc3\xa4ttelser, lyrik, drama) som icke-fiktion (historiografi, bilder etc.). Som metod anv\xc3\xa4nds den f\xc3\xb6r att analysera dramatiska strukturer (intrig, handling), karakterisering, genrer, litter\xc3\xa4ra tekniker. Fundamentalt var \xc3\xa5tskillnaden mellan ber\xc3\xa4ttelsen (historia) och det ber\xc3\xa4ttande (diskurs), genom vilken de skilde sig fr\xc3\xa5n tidigare metoder. Genom att koppla Aristoteles tankar om hur n\xc3\xa5got kan f\xc3\xb6rmedlas till strukturalismens och formalismens metoder, kunde litteraturvetenskapen med narratologin blottl\xc3\xa4gga synvinklar p\xc3\xa5 och andra f\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngningar av ber\xc3\xa4ttelsen: ber\xc3\xa4ttelsen beh\xc3\xb6vde inte vara som den framst\xc3\xa4lldes; det ber\xc3\xa4ttande och ber\xc3\xa4ttelsen kunde uppvisa olika strukturer. Till narratologin h\xc3\xb6rde inledningsvis att skapa begrepp f\xc3\xb6r m\xc3\xb6jliga s\xc3\xa4tt att ber\xc3\xa4tta. I fokus har ber\xc3\xa4ttaren varit, och m\xc3\xa5nga studier har \xc3\xa4gnats till att klarg\xc3\xb6ra p\xc3\xa5 vilka s\xc3\xa4tt ber\xc3\xa4ttartyper kan framst\xc3\xa4lla en ber\xc3\xa4ttelse. K\xc3\xa4nnetecknande f\xc3\xb6r narratologin \xc3\xa4r, f\xc3\xb6rutom att urskilja ber\xc3\xa4ttandets element, \xc3\xa4ven att studera ber\xc3\xa4ttelsens v\xc3\xa4sen. Ett naturligt steg d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n var att utreda skillnader mellan fiktion och faktisk historia.\n_START_SECTION_\nTermen idag\n_START_PARAGRAPH_\nTermen narratologi anv\xc3\xa4ndes i b\xc3\xb6rjan fr\xc3\xa4mst i samband med fiktionslitteratur men har kommit att bli en interdisciplin\xc3\xa4r term f\xc3\xb6r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l skilda konstarter (film, teater, musik) som inom olika vetenskapsgrenar (psykologi)._NEWLINE_Ber\xc3\xa4ttarteoretisk forskning bedrivs vid flera svenska l\xc3\xa4ros\xc3\xa4ten, d\xc3\xa4ribland H\xc3\xb6gskolan i Dalarna (Bo G. Jansson) Stockholms universitet (Maria Nikolajeva, G\xc3\xb6ran Rossholm) och \xc3\x96rebro universitet (Lars-\xc3\x85ke Skalin). Fr\xc3\xa5n att ha varit trend i litteraturvetenskapen, ersattes den i viss m\xc3\xa5n av dekonstruktion. En kritik mot narratologin \xc3\xa4r att den inte kunnat besvara fr\xc3\xa5gan om ber\xc3\xa4ttelsen och det ber\xc3\xa4ttande verkligen \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 disparata objekt.'