b'\n_START_ARTICLE_\nSexolekt\n_START_PARAGRAPH_\nEn sexolekt \xc3\xa4r det som betraktas som typiskt manliga respektive kvinnliga drag, n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller det talade spr\xc3\xa5ket: vokabul\xc3\xa4r, samtals\xc3\xa4mnen, samtalsstil et cetera. Begreppet \xc3\xa4r dock inte allm\xc3\xa4nt vedertaget. Det innefattar s\xc3\xa5dana kommunikativa drag som kan knytas till m\xc3\xa4nniskors k\xc3\xb6n: socialt (genus), biologiskt eller sexuellt. Det \xc3\xa4r Jan Einarsson som myntat begreppet sexolekt._NEWLINE_Beroende p\xc3\xa5 var en person kommer fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5 talar den ett visst spr\xc3\xa5k och alla har ett slags spr\xc3\xa5kstil. Men det finns ocks\xc3\xa5 skillnader i spr\xc3\xa5kstilar mellan m\xc3\xa4n och kvinnor, detta kallar man f\xc3\xb6r sexolekt. Som exempel kan man titta p\xc3\xa5 den kvinnliga sexolekten eller den s\xc3\xa5 kallade kvinnliga spr\xc3\xa5kstilen, som har m\xc3\xa5nga k\xc3\xa4nnetecken. Dock ska man t\xc3\xa4nka p\xc3\xa5 att de \xc3\xa4r generaliseringar och betyder inte att alla kvinnor talar s\xc3\xa5, men att m\xc3\xa5nga g\xc3\xb6r det. En forskare inom detta omr\xc3\xa5de \xc3\xa4r Deborah Tannen, professor i sociolingvistik vid Georgetownuniversitetet i Washington DC. Hon har bland annat gett ut boken You just don\xe2\x80\x99t understand \xc3\xa5r 1990 som tog upp just kvinnors och m\xc3\xa4ns olika spr\xc3\xa5k.'