b'\n_START_ARTICLE_\nSim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar\n_START_SECTION_\nLiv och g\xc3\xa4rning\n_START_PARAGRAPH_\nSim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar var den viktigaste personen i de andinska l\xc3\xa4ndernas kamp f\xc3\xb6r frig\xc3\xb6relse fr\xc3\xa5n den spanska kolonialmakten. Han \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd som sv\xc3\xa5righeternas man (el hombre de las dificultades) och Befriaren (El Libertador)._NEWLINE_Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar f\xc3\xb6ddes i San Mateo, i staten Aragua, den 24 juli 1783, son till don Juan Vicente Bol\xc3\xadvar y Ponte och do\xc3\xb1a Mar\xc3\xada de la Concepci\xc3\xb3n Palacios y Blanco, som var av aristokratisk sl\xc3\xa4kt. Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar fick en gedigen uppfostran av sina l\xc3\xa4rare, speciellt Sim\xc3\xb3n Rodr\xc3\xadguez. Tack vare sin l\xc3\xa4rare undervisades Bol\xc3\xadvar i 1700-talets filosofiska r\xc3\xb6relser, s\xc3\xa4rskilt upplysningen men \xc3\xa4ven i klassisk grekisk och romersk filosofi.\n_START_SECTION_\nResor till Europa\n_START_PARAGRAPH_\nBolivars far dog n\xc3\xa4r han var 3 och hans mor n\xc3\xa4r han var 15 \xc3\xa5r och han kom att uppfostras av sin farbror don Carlos Palacios och slavinnan Hippolyta, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r brukade han s\xc3\xa4ga "jag har inte k\xc3\xa4nt en annan far \xc3\xa4n hon". Hippolyta har varit en central figur i Simon Bolivars liv och f\xc3\xb6r hans k\xc3\xa4nsla f\xc3\xb6r frihet och r\xc3\xa4ttvisa. F\xc3\xb6r att fullf\xc3\xb6lja utbildningen skickade farbrodern honom vid femton \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder 1799 till Spanien tillsammans med sin v\xc3\xa4n Esteban Escobar._NEWLINE_Under resan till Spanien stannade han till i staden Mexico, som var Vicekungad\xc3\xb6met Nya Spaniens huvudstad. D\xc3\xa4r tr\xc3\xa4ffade han vicekonungen f\xc3\xb6r Nya Spanien som blev oroad n\xc3\xa4r den unge Bol\xc3\xadvar talade om den amerikanska sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten. Han kom till Madrid i juni samma \xc3\xa5r och bodde hos sin farbror Esteban Palacios._NEWLINE_I Spanien l\xc3\xa4rde Bol\xc3\xadvar k\xc3\xa4nna Mar\xc3\xada Teresa Rodr\xc3\xadguez del Toro y Alayza med vilken han kort d\xc3\xa4refter gifte sig 1802. N\xc3\xa4r de 1803 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Venezuela, avled Mar\xc3\xada Teresa snart i gula febern. Hennes d\xc3\xb6d p\xc3\xa5verkade Bol\xc3\xadvar mycket och han svor att aldrig mer gifta sig, vilket han inte gjorde. _NEWLINE_Efter att ha f\xc3\xb6rlorat sin hustru \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Bol\xc3\xadvar 1804 till Spanien med sin l\xc3\xa4rare och v\xc3\xa4n, Sim\xc3\xb3n Rodr\xc3\xadguez. I Europa var han n\xc3\xa4rvarande n\xc3\xa4r Napoleon Bonaparte utropade sig till fransk kejsare och n\xc3\xa4rvarade ocks\xc3\xa5 vid Napoleons kr\xc3\xb6ning till Italiensk konung i Milano. Det arroganta beteendet hos den korsikanske generalen gjorde Bol\xc3\xadvar djupt besviken och st\xc3\xa4rkte honom i hans gl\xc3\xb6dande republikanism. Det var i Italien som Bol\xc3\xadvar p\xc3\xa5 Heliga berget i Rom den 15 augusti 1805 svor eden att inte ge upp f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n Amerika blev fritt.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskampen\n_START_PARAGRAPH_\nBol\xc3\xadvar \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Venezuela 1807 efter ett bes\xc3\xb6k i F\xc3\xb6renta Staterna. \xc3\x85r 1808 uts\xc3\xa5g Napoleon sin bror Joseph som kung \xc3\xb6ver Spanien. Detta orsakade en folkresning i Madrid, och spanska frihetskriget 1808\xe2\x80\x931814 tog sin b\xc3\xb6rjan. I Amerika liksom i Spanien bildades lokala grupper som k\xc3\xa4mpade mot den nya kungen. I motsats till de spanska grupperna, k\xc3\xa4mpade de amerikanska emot konungens makt, inte bara mot personen Joseph Bonaparte. _NEWLINE_1811 deklarerade de styrande i Caracas sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet emot Spanien. Bol\xc3\xadvar skickades till England med Andr\xc3\xa9s Bello och Luis L\xc3\xb3pez M\xc3\xa9ndez p\xc3\xa5 ett diplomatiskt uppdrag. Bol\xc3\xadvar \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Venezuela och den 3 juni 1811 talade han inf\xc3\xb6r Patriotiska s\xc3\xa4llskapet (Sociedad Patri\xc3\xb3tica) f\xc3\xb6r en amerikansk sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Den 13 augusti segrade de patriotiska styrkorna vid Valencia under ledning av Francisco de Miranda._NEWLINE_Den 24 juli 1812 kapitulerade Miranda efter ett flertal milit\xc3\xa4ra misstag. De ledande revolution\xc3\xa4rerna \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade honom d\xc3\xa5 till de spanska styrkorna. Bol\xc3\xadvar tvingades hastigt att fly till Cartagena de Indias. D\xc3\xa4r skrev han sitt ber\xc3\xb6mda Cartagena-manifest i vilket han uppmanade Nya Granada att hj\xc3\xa4lpa Venezuela i frihetskampen f\xc3\xb6r deras sak var den samma och f\xc3\xb6r att Venezuelas frihet s\xc3\xa4krade friheten f\xc3\xb6r Nya Granada. Bol\xc3\xadvar fick st\xc3\xb6d av Nya Granada och invaderade Venezuela 1813. Han gick in i M\xc3\xa9rida den 23 maj och utropades till Befriare av folket. Den 8 juni utropade Bol\xc3\xadvar "krig intill d\xc3\xb6den" f\xc3\xb6r friheten och intog Caracas den 6 augusti och utropade tv\xc3\xa5 dagar senare Venezuelas andra republik._NEWLINE_Efter otaliga strider fick Bol\xc3\xadvar \xc3\xa5ter fly och s\xc3\xb6kte 1815 skydd p\xc3\xa5 Jamaica varifr\xc3\xa5n han skrev sitt Brev fr\xc3\xa5n Jamaica. Samma \xc3\xa5r reste Bol\xc3\xadvar till Haiti och bad presidenten Alexandre Sab\xc3\xa8s P\xc3\xa9tion, om hj\xc3\xa4lp i den spanskamerikanska fr\xc3\xa5gan. \xc3\x85r 1817, med hj\xc3\xa4lp fr\xc3\xa5n Haiti, \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Bol\xc3\xadvar till Sydamerika f\xc3\xb6r att forts\xc3\xa4tta kampen. _NEWLINE_Slaget vid Boyac\xc3\xa1 den 7 augusti 1819 var en stor seger f\xc3\xb6r Bol\xc3\xadvar och revolutionsstyrkorna. Samma \xc3\xa5r bildade Bol\xc3\xadvar Angosturakongressen, som grundade Storcolombia (en federation av de n\xc3\xa4rvarande republikerna Colombia, Venezuela, Panama och Ecuador), och som uts\xc3\xa5g Bol\xc3\xadvar till president. Under de n\xc3\xa4rmaste \xc3\xa5ren eliminerades den rojalistiska oppositionen. Efter Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre\'s seger \xc3\xb6ver de spanska styrkorna vid Slaget om Pichincha den 24 maj 1822 blev norra Sydamerika fritt fr\xc3\xa5n spanskt styre. Efter denna seger kunde Bol\xc3\xadvar f\xc3\xb6rbereda sig f\xc3\xb6r att marschera med sina styrkor och g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver Anderna och befria Peru. _NEWLINE_Den 26 juli och 27 juli 1822 h\xc3\xb6ll Bol\xc3\xadvar och Jose San Martin (El Gran Libertador), tre sammantr\xc3\xa4den i Guayaquil f\xc3\xb6r att diskutera strategin f\xc3\xb6r att befria Peru. Ingen vet vad som h\xc3\xa4nde vid detta hemliga m\xc3\xb6te mellan de tv\xc3\xa5 latinamerikanska frihetsk\xc3\xa4mparna, men h\xc3\xa4r misslyckades det f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket att etablera en fast och gemensam politik f\xc3\xb6r kontinenten Sydamerika, med m\xc3\xa5let att bek\xc3\xa4mpa det Europeiska styret. Bol\xc3\xadvar v\xc3\xa4grade f\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver sina styrkor till Peru och erbj\xc3\xb6d endast en hj\xc3\xa4lp best\xc3\xa5ende av 1400 soldater, vilket San Martin bed\xc3\xb6mde otillr\xc3\xa4ckligt. Inte heller accepterade Bol\xc3\xadvar erbjudandet fr\xc3\xa5n San Martin om att samarbeta under hans order om han kom till Peru med sina styrkor. P\xc3\xa5 natten den 27 juli, efter en mottagning till hans \xc3\xa4ra l\xc3\xa4mnade San Martin diskret Guayaquil och gick ombord den 28 juli. San Martin var desillusionerad eftersom han visste att Bol\xc3\xadvar ville avsluta kampen f\xc3\xb6r Peru sj\xc3\xa4lv, utan konkurrens, vilket han f\xc3\xa5tt h\xc3\xb6ra av sin krigsminister Tomas Guido och \xc3\xa4ven av Bol\xc3\xadvar sj\xc3\xa4lv. San Martin \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Argentina under det att Bol\xc3\xadvar f\xc3\xb6rberedde sig f\xc3\xb6r att k\xc3\xa4mpa mot den sista spanska bastiljonen i Sydamerika. _NEWLINE_\xc3\x85r 1823 tog Bol\xc3\xadvar kommandot f\xc3\xb6r invasionen av Per\xc3\xba och i september kom han till Lima med Sucre f\xc3\xb6r att planera anfallet. Den 6 augusti 1824 besegrade Bol\xc3\xadvar och Sucre tillsammans den spanska armen vid Slaget vid Junin. Den 9 december f\xc3\xb6rintade Sucre spanska armens sista bef\xc3\xa4stning vid Slaget vid Ayacucho, och det spanska v\xc3\xa4ldet i Sydamerika hade d\xc3\xa4rmed upph\xc3\xb6rt.\n_START_SECTION_\nInstitutionellt misslyckande\n_START_PARAGRAPH_\nDen 6 augusti 1825 skapade Sucre Kongressen f\xc3\xb6r det h\xc3\xb6gbel\xc3\xa4gna Peru vilken skapade Republiken Bolivia till Bol\xc3\xadvars \xc3\xa4ra. 1826 \xc3\xa5rs konstitution, som visserligen aldrig kom till anv\xc3\xa4ndning, var skriven av Bol\xc3\xadvar sj\xc3\xa4lv. Bol\xc3\xadvar grundade ocks\xc3\xa5 1826 \xc3\xa5rs Panamakongress, den f\xc3\xb6rsta "halvklotskonferensen". _NEWLINE_P\xc3\xa5 grund av personliga mots\xc3\xa4ttningar mellan revolutionens generaler utbr\xc3\xb6t 1827 inb\xc3\xb6rdeskrig som br\xc3\xb6t s\xc3\xb6nder den sydamerikanska union som Bol\xc3\xadvar hade grundat. Den 25 september 1828, utf\xc3\xb6rdes ett attentat emot Bol\xc3\xadvar i Bogot\xc3\xa1, k\xc3\xa4nt som "septemberkonspirationen" , fr\xc3\xa5n vilket han undkom oskadd tack vare sin v\xc3\xa4ninna Manuela S\xc3\xa1enz._NEWLINE_F\xc3\xb6rsvagad av skador fr\xc3\xa5n kriget och sjuk i tuberkulos, dog Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar den 17 december 1830 i Colombia i staden Santa Marta, efter en anstr\xc3\xa4ngande resa fr\xc3\xa5n Bogot\xc3\xa1 p\xc3\xa5 Magdalenafloden.'