b'\n_START_ARTICLE_\nJernej Kopitar\n_START_PARAGRAPH_\nJernej Bartolom\xc3\xa6us Kopitar, f\xc3\xb6dd 23 augusti 1780 i Repnje i Oberkrain, d\xc3\xb6d 11 augusti 1844 i Wien, var en slovensk slavist._NEWLINE_Kopitar, som var bondson, vaktade sin fars boskap till sitt nionde \xc3\xa5r och kunde endast slovenska. Sedan han genomg\xc3\xa5tt skola och gymnasium i Ljubljana, tillbringade han \xc3\xa5tta \xc3\xa5r, fr\xc3\xa5n 1799, f\xc3\xb6rst som husl\xc3\xa4rare, sedan som sekreterare hos baron \xc5\xbdiga Zois. F\xc3\xb6rutom andra studier kom han under denna tid att i h\xc3\xb6g grad \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t sitt modersm\xc3\xa5l och f\xc3\xb6rfattade en Grammatik der slavischen Sprache in Krain, K\xc3\xa4rnten und Steyermark (1808) med en inledande \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver de slaviska folken och spr\xc3\xa5ken samt den slovenska grammatikens historia och ett utf\xc3\xb6rligt till\xc3\xa4gg om den slovenska litteraturen. Inget annat slaviskt spr\xc3\xa5k kunde vid den tiden uppvisa en grammatik av s\xc3\xa5dant vetenskapligt v\xc3\xa4rde._NEWLINE_\xc3\x85r 1808 begav Kopitar sig till Wien f\xc3\xb6r att studera juridik, men blev snart f\xc3\xb6rordnad till censor f\xc3\xb6r slavisk och grekisk litteratur samt anst\xc3\xa4lld vid hovbiblioteket, d\xc3\xa4r han slutligen blev kustos. Som censor l\xc3\xa4rde han k\xc3\xa4nna Vuk Karad\xc5\xbei\xc4\x87 och fick mycket stort inflytande p\xc3\xa5 hans livsriktning och verksamhet. Som bibliotekstj\xc3\xa4nsteman skickades Kopitar 1814 till Paris f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terf\xc3\xb6ra de b\xc3\xb6cker och handskrifter, som fransm\xc3\xa4nnen 1809 tagit i Wien._NEWLINE_Kopitars andra st\xc3\xb6rre arbete var Glagolita Cloziamis (1836), i vilket publicerades ett handskriftfragment fr\xc3\xa5n 1000-talet, tillh\xc3\xb6rigt greve P. Cloz i Trieste och inneh\xc3\xa5llande fyra delvis ofullst\xc3\xa4ndiga predikningar av Johannes Chrysostomos, Athanasios och Epiphanius av Salamis i fornslavisk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning. I den utf\xc3\xb6rliga inledningen framst\xc3\xa4llde Kopitar f\xc3\xb6rst den satsen, att det spr\xc3\xa5k, till vilket Kyrillos och Methodios \xc3\xb6versatte de heliga skrifterna och som sedan blev de "ortodoxa" slavernas kyrkospr\xc3\xa5k, var fornslovenska (ej fornbulgariska). I detta arbete publicerades ocks\xc3\xa5 de ber\xc3\xb6mda Freisingfragmenten, den \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda urkunden med specifikt slovenskt spr\xc3\xa5k. Senare utgav han Hesychii glossographi discipulus et epiglossistes russus in ipsa Constantinopoli sec. XII-XIII (1839), en grekisk handskrift fr\xc3\xa5n 1000- eller 1100-talet (hemf\xc3\xb6rd fr\xc3\xa5n Konstantinopel under 1500-talet av Busbek), till vars randglossor \xc3\xa4r fogade ryska \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar fr\xc3\xa5n 1100- och 1200-talet och som allts\xc3\xa5 f\xc3\xb6r den ryska spr\xc3\xa5khistorien \xc3\xa4r av stort intresse._NEWLINE_Kopitar skrev ocks\xc3\xa5 Prolegomena historica till den upplaga av det ber\xc3\xb6mda Reimsevangeliet ("Texte du sacre"), som p\xc3\xa5 kejsar Nikolaj I:s befallning utgavs i Paris 1843. Han redog\xc3\xb6r i denna f\xc3\xb6r slavernas omv\xc3\xa4ndelse och den ifr\xc3\xa5gavarande handskriftens \xc3\xb6den samt upprepar sin uppfattning om kyrkslaviskans fornslovenska h\xc3\xa4rkomst. En m\xc3\xa4ngd recensioner och sm\xc3\xa4rre uppsatser \xc3\xa4r samlade och utgivna av Kopitars l\xc3\xa4rjunge Franc Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d under titeln Barth. Kopitars kleinere Schriften sprachwissenschaftlichen, geschichtlichen, ethnographischen und rechtshistorischen Inhalts (1857)._NEWLINE_Ryska f\xc3\xb6rfattare ans\xc3\xa5g att Kopitar var en fiende till den slaviska tanken och anklagade honom bland annat f\xc3\xb6r att vara en \xc3\xb6sterrikisk agent. Han var n\xc3\xa4mligen varken panslavist eller ryssv\xc3\xa4nlig, och genom Karad\xc5\xbei\xc4\x87s, av honom inspirerade, \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder f\xc3\xb6r serbiska spr\xc3\xa5ket och litteraturen drogs Serbien v\xc3\xa4sterut och skildes s\xc3\xa5lunda mera fr\xc3\xa5n Ryssland. Kopitars omfattande brevv\xc3\xa4xling med Josef Dobrovsk\xc3\xbd och andra slavister utgavs av Vatroslav Jagi\xc4\x87 1885 och 1897 (delarna 39 och 62 av Ryska vetenskapsakademiens "Sbornik"). Kopitars stoft flyttades 1897 fr\xc3\xa5n Wien till Ljubljana.'