b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism (av ordet chauvinism) ett samh\xc3\xa4llsvetenskapligt begrepp som beskriver tanken och det ideologiska st\xc3\xa4llningstagandet att sociala f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner b\xc3\xb6r vara begr\xc3\xa4nsade till vissa grupper, ofta till ett lands medborgare till skillnad mot immigranter. _NEWLINE_V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism \xc3\xa4r \xc3\xa4ven en populistisk argumentationsstrategi. Den f\xc3\xb6rekommer fr\xc3\xa4mst inom den fr\xc3\xa4mlingsfientliga diskursen och anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fr\xc3\xa4mst av h\xc3\xb6gerpopulistiska partier. V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinismen delar in befolkningen i tv\xc3\xa5 grupper: de n\xc3\xa4rande som bygger upp och bevarar landet, och de t\xc3\xa4rande som inte bidrar till landet utan endast utnyttjar resurserna. V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinismen fokuserar p\xc3\xa5 vad som betraktas som en kamp mellan dessa grupper; om de knappa resurser som finns, varf\xc3\xb6r den ena gruppen ska gynnas och den andra gruppen missgynnas._NEWLINE_V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism inneb\xc3\xa4r en retorisk l\xc3\xa4nk mellan v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstaten, som \xc3\xa4r uppbyggd av en h\xc3\xa5rt arbetande befolkning, och att den stora migrationen riskerar att underminera v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ska de som bidrar till ekonomin f\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre tillg\xc3\xa5ng till samh\xc3\xa4llets sociala f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner \xc3\xa4n de som ej bidragit. I denna dikotomi kan \xc3\xa4ven andra samh\xc3\xa4llsgrupper, s\xc3\xa5 som socialbidragstagare och arbetsl\xc3\xb6sa, anses vara den t\xc3\xa4rande gruppen.\n_START_SECTION_\nHistoria och uttryck\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism anv\xc3\xa4ndes inom samh\xc3\xa4llsvetenskap f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1990-talet av statsvetarna J\xc3\xb8rgen Goul Andersen and Tor Bj\xc3\xb8rklund i Structural changes and new cleavages: The progress parties in Denmark and Norway, som beskrev inneb\xc3\xb6rden som "v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdstj\xc3\xa4nster ska f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llas v\xc3\xa5ra egna." Goul Andersen skrev 2007 om en tendens hos de Nordiska v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstaterna, d\xc3\xa4r Danmark g\xc3\xa5tt l\xc3\xa4ngst, om att inf\xc3\xb6ra "starka restriktioner mot invandring" tillsammans med "betydande neddragningar vad g\xc3\xa4ller sociala r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r invandrade." Den politiska utvecklingen, menar han, kan beskrivas som "v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rd f\xc3\xb6r bara danskar" eller "v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism"; Den generella v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstaten \xc3\xa4r bevarad f\xc3\xb6r danskar, men kombineras med sn\xc3\xa4va restriktioner mot invandring och viss dualism (motsatsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande) inom socialpolitiken.\n_START_SECTION_\nIdeologiska s\xc3\xa4rdrag och teman\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism en ideologi som menar att socioekonomisk politik, s\xc3\xa5som arbetstillf\xc3\xa4llen och sociala f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner, i f\xc3\xb6rsta hand ska riktas till och tillfalla den "egna gruppen" (exempelvis inf\xc3\xb6dda svenskar ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r invandrade), och att staten ska skydda vissa omr\xc3\xa5den av den nationella ekonomin mot utl\xc3\xa4ndsk konkurrens (exempelvis jordbruk). Som ideologi blandar den auktoritarianism och etnocentrism med antikapitalistiska undertoner._NEWLINE_V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstatens skyddsn\xc3\xa4t \xc3\xa4r enligt v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinisterna till f\xc3\xb6r dem som de anser tillh\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llet; en samh\xc3\xa4llstillh\xc3\xb6righet som inte s\xc3\xa4llan grundas p\xc3\xa5 nationella, kulturella och etniska aspekter. Inbegripet i kategorin som anses tillh\xc3\xb6ra samh\xc3\xa4llet \xc3\xa5terfinns de som anses n\xc3\xa4rande och utanf\xc3\xb6r \xc3\xa5terfinns de som ses som t\xc3\xa4rande (prim\xc3\xa4rt invandrade) vilka man menar otillb\xc3\xb6rligt utnyttjar v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdssystemet. Den retoriska sammankopplingen inneb\xc3\xa4r en f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else av invandringen som en ekonomisk belastning: den urholkar v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden genom att t\xc3\xa4ra p\xc3\xa5 samh\xc3\xa4llets resurser; resurser v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinister menar ist\xc3\xa4llet b\xc3\xb6r tillfalla den etniskt homogena inf\xc3\xb6dda befolkningen,f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desvis barn och gamla._NEWLINE_Peer\xc2\xa0Scheepers, M\xc3\xa9rove\xc2\xa0Gijsberts och Marcel\xc2\xa0Coenders menar att samma argumentation \xc3\xb6verf\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 arbetsmarknaden d\xc3\xa4r en konkurrens om arbetstillf\xc3\xa4llen utm\xc3\xa5las till en etnisk konflikt mellan invandrare och den inf\xc3\xb6dda befolkningen, n\xc3\xa5got som i tider av h\xc3\xb6g arbetsl\xc3\xb6shet tydligg\xc3\xb6r den retoriska kopplingen och f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rker de v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinistiska och andra xenofoba arguments legitimitet._NEWLINE_I studien Origin, Ideology, and Transformation of Political Parties presenteras de av statsvetaren Cas Mudde definierade gemensamma ideologiska utg\xc3\xa5ngspunkterna f\xc3\xb6r den populistiska extremh\xc3\xb6gern som nationalism, v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism, lag och ordning och fr\xc3\xa4mlingsfientlighet, vilket m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r en grundl\xc3\xa4ggande ideologisk klassificering f\xc3\xb6r en heterogen partifamilj.\n_START_SECTION_\nDe n\xc3\xa4rande och de t\xc3\xa4rande\n_START_PARAGRAPH_\nI beskrivningen av samh\xc3\xa4llet och v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdsstatens problem anv\xc3\xa4nder populister, i synnerhet h\xc3\xb6gerpopulister, sig av en argumentation baserat p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 extremer d\xc3\xa4r samh\xc3\xa4llets medborgare delas in i n\xc3\xa4rande och t\xc3\xa4rande grupper. I den n\xc3\xa4rande gruppen \xc3\xa5terfinns de som \xc3\xa4r en del av samh\xc3\xa4llets v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rd och landets v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd; samh\xc3\xa4llsbyggarna, det vill s\xc3\xa4ga "folket"; den vanliga hederligt arbetande m\xc3\xa4nniskan. I den andra, den t\xc3\xa4rande gruppen, \xc3\xa5terfinns s\xc3\xa5dana som v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinister menar utnyttjar v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden utan att tillf\xc3\xb6ra den n\xc3\xa5got v\xc3\xa4rde. Den t\xc3\xa4rande gruppen som st\xc3\xa5r utanf\xc3\xb6r "folket" kan exempelvis vara byr\xc3\xa5krater, akademiker, invandrare, arbetsl\xc3\xb6sa, socialbidragstagare med flera. V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden ses som ett system med inbyggda uteslutande mekanismer.\n_START_SECTION_\nStudier av partier\n_START_PARAGRAPH_\nSociologen Jens Rydgren, som har studerat hur v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism kommer till uttryck, har bland annat tittat p\xc3\xa5 det franska partiet Front National och menar att partiet m\xc3\xa5lar upp ett scenario som bygger p\xc3\xa5 id\xc3\xa9 om konkurrens om knappa resurser \xe2\x80\x93 vars mobiliserande kraft finns i f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att attrahera k\xc3\xa4nslor av missunnsamhet och f\xc3\xb6rbittring \xe2\x80\x93 som kopplar invandring till arbetsl\xc3\xb6shet, men \xc3\xa4ven till upplevelsen av bristande \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmelse mellan det egna v\xc3\xa4lbefinnandet och det f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade v\xc3\xa4lbefinnandet. Genom att skildra invandrade som lata parasiter som kommer till Frankrike f\xc3\xb6r att leva p\xc3\xa5 staten f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker partiet frammana fr\xc3\xa4mlingsfientliga str\xc3\xb6mningar. Efter att Marine Le Pen tog \xc3\xb6ver efter Jean-Marie Le Pen som partiledare f\xc3\xb6r Front National har partiets politik f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats. Samtidigt som partiet beh\xc3\xa5llit sin auktorit\xc3\xa4ra politik p\xc3\xa5 kulturomr\xc3\xa5det (s\xc3\xa4rskilt det exklusionistiska och chauvinistiska) f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar partiet en keynesiansk ekonomisk omf\xc3\xb6rdelningspolitik och statliga ingripanden. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen innebar enligt sociologen Gilles Ivaldi att partiets ekonomiska politik blev mindre heterogen och partiets auktorit\xc3\xa4ra v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinistiska politik tydligare._NEWLINE_I studien The ideology of the extreme right har statsvetaren Cas Mudde i en j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande analys tittat n\xc3\xa4rmare partierna Die Republikaner, Deutsche Volksunion, Vlaams Blok, Centrumdemocraten, Centrumpartij\'86 och sett att v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinism ing\xc3\xa5r som ideologisk k\xc3\xa4rna i alla partierna. Det f\xc3\xb6rsta partiet han tittar n\xc3\xa4rmare p\xc3\xa5 \xc3\xa4r Die Republikaner. Den r\xc3\xb6da tr\xc3\xa5den hos partiets socioekonomiska politik var att tyska pengar skulle anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r tyska intressen och att tyska arbeten skulle tillfalla tyska arbetare. Allt icketyskt, inklusive flyktingar, EU och asyls\xc3\xb6kande, portr\xc3\xa4tterades som en grupp som tog betydelsefulla resurser fr\xc3\xa5n tyskarna. F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara tyskarna presenterade partiet ett ekonomiskt program som innebar nedsk\xc3\xa4rningar som omfattade icketyskar. Pengarna skulle ist\xc3\xa4llet anv\xc3\xa4ndas till v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden och arbete f\xc3\xb6r tyskarna. Partiets ekonomiska politik har tv\xc3\xa5 ideologiska utg\xc3\xa5ngspunkter i ett v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinistiskt program: Tyskland ska ta hand om sitt eget folk och utl\xc3\xa4nningar ses som ett fientligt hot.\n_START_SECTION_\nExempel p\xc3\xa5 nutida partier\n_START_PARAGRAPH_\nExempel p\xc3\xa5 nutida partier som anv\xc3\xa4nder sig av en v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdschauvinistisk argumentationsstrategi: Sannfinl\xc3\xa4ndarna i Finland, Fremskridtspartiet i Danmark, Front National i Frankrike, Die Republikaner i Tyskland, Sverigedemokraterna samt Ny demokrati i Sverige.'