b'\n_START_ARTICLE_\nMarinarkeologi\n_START_PARAGRAPH_\nMarinarkeologi, \xc3\xa4ven kallat maritim arkeologi, \xc3\xa4r en vetenskap som studerar m\xc3\xa4nniskan och samh\xc3\xa4llet utifr\xc3\xa5n arkeologiska l\xc3\xa4mningar bel\xc3\xa4gna under vatten eller i anknytning till vatten. Marinarkeologi kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r helt enkelt s\xc3\xa4gas vara studier i en \xe2\x80\x9dv\xc3\xa5t\xe2\x80\x9d milj\xc3\xb6. Framv\xc3\xa4xten av marinarkeologin som ett vetenskapligt \xc3\xa4mne har dock till viss del skett vid sidan om det akademiska \xc3\xa4mnet arkeologi. Marinarkeologins utformning och inneh\xc3\xa5ll har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 pr\xc3\xa4glats av etnologi och sj\xc3\xb6historia, men \xc3\xa4ven av dykeri- och b\xc3\xa4rgningsverksamhet. Det marinarkeologiska k\xc3\xa4llmaterialet innefattar l\xc3\xa4mningar av sj\xc3\xb6fartsverksamhet, det vill s\xc3\xa4ga bland annat fr\xc3\xa5n \xc3\xb6rlog och sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rsvar, skeppsbyggeri, livet ombord, hamnar och navigationsteknik. Som marinarkeolog kan man \xc3\xa4ven studera kust- och sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdskultur och dess n\xc3\xa4ringar, till exempel fiske. \xc3\x84ven l\xc3\xa4mningar och verksamhet med anknytning till sj\xc3\xb6ar och olika rinnande vatten kan vara en del av ett marinarkeologiskt perspektiv. En metodiskt mycket annorlunda del av marinarkeologin \xc3\xa4r sj\xc3\xa4lvklart ocks\xc3\xa5 undervattensarkeologin. S\xc3\xb6kning, kartering och utgr\xc3\xa4vning under vatten kr\xc3\xa4ver s\xc3\xa4rskild teknik och speciella f\xc3\xa4rdigheter.\n_START_SECTION_\nMarinarkeologins olika ben\xc3\xa4mningar\n_START_PARAGRAPH_\nMarinarkeologi associeras ofta med en rad olika ben\xc3\xa4mningar p\xc3\xa5 och inom \xc3\xa4mnet. Till dessa h\xc3\xb6r undervattensarkeologi (studiet av arkeologiska l\xc3\xa4mningar under vatten), nautisk arkeologi (studiet av materiella l\xc3\xa4mningar som relaterar till sj\xc3\xb6fart- och navigering), skeppsarkeologi (studiet av materiella l\xc3\xa4mningar av farkoster; b\xc3\xa5tar och skepp), maritim arkeologi (maritime archaeology, den inom engelskan vedertagna ben\xc3\xa4mningen p\xc3\xa5 \xc3\xa4mnet), och hydroarkeologi (hydroarchaeology)._NEWLINE_I Sverige har prefixet \xe2\x80\x9cmarin-\xe2\x80\x9c kritiserats bland annat som en f\xc3\xb6ljd av att det vanligtvis anv\xc3\xa4nds inom naturvetenskapliga \xc3\xa4mnen (exempelvis marinekologi), d\xc3\xa4r det definierar n\xc3\xa5got som befinner sig i eller under havsytan utifr\xc3\xa5n ett organiskt perspektiv. \xc3\x85sikter har framf\xc3\xb6rts om att det d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r en mindre l\xc3\xa4mplig definition f\xc3\xb6r ett humanistiskt \xc3\xa4mne som arkeologi. Den alternativa ben\xc3\xa4mningen som ofta f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kas \xc3\xa4r maritim arkeologi respektive maritimarkeologi. En annan ben\xc3\xa4mning som f\xc3\xa5tt viss uppm\xc3\xa4rksamhet \xc3\xa4r hydroarkeologi._NEWLINE_Att \xc3\xb6vriga ovann\xc3\xa4mnda definitioner uppst\xc3\xa5tt tycks vara en f\xc3\xb6ljd av det marinarkeologiska \xc3\xa4mnets breda utbud av studieobjekt, d\xc3\xa4r olika inriktningar har gjort anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 egna definitioner. Till dessa kan fr\xc3\xa4mst undervattensarkeologi, nautisk arkeologi och skeppsarkeologi r\xc3\xa4knas. Dessa ben\xc3\xa4mningar kan betraktas som underkategorier till den \xc3\xb6vergripande ben\xc3\xa4mningen marinarkeologi och syftar till avgr\xc3\xa4nsade marinarkeologiska studier av specifika \xc3\xa4mnesomr\xc3\xa5den. I undervattensarkeologins fall begr\xc3\xa4nsas studiet till arkeologiska l\xc3\xa4mningar under vatten, medan den nautiska arkeologin, som adjektivet indikerar, innefattar l\xc3\xa4mningar med sj\xc3\xb6farts- och navigeringsanknytning. Fr\xc3\xa4mst r\xc3\xb6r det sig h\xc3\xa4r om b\xc3\xa5t- och skeppsstudier, vilket skulle kunna motivera avsaknaden av en engelsk spr\xc3\xa5klig motsvarighet till svenskans skeppsarkeologi._NEWLINE_\xc3\x84ven dessa ben\xc3\xa4mningar emellan kan anas en viss hierarki. D\xc3\xa5 vrak av skepp och b\xc3\xa5tar f\xc3\xb6r det mesta, om \xc3\xa4n inte alltid, befinner sig under vatten, skulle skeppsarkeologi med viss reservation kunna betraktas som en ytterligare underkategori till b\xc3\xa5de nautisk arkeologi och undervattensarkeologi._NEWLINE_Av mer problematisk karakt\xc3\xa4r f\xc3\xb6refaller os\xc3\xa4kerheten som delvis existerar kring det marinarkeologiska \xc3\xa4mnets inneh\xc3\xa5llsm\xc3\xa4ssiga definition vara. I internationella sammanhang har undervattensarkeologi blivit en v\xc3\xa4ldigt popul\xc3\xa4r ben\xc3\xa4mning. Inom tyskan och franskan framst\xc3\xa5r Unterwasserarch\xc3\xa4ologie respektive Arch\xc3\xa9ologie sous-marine (bokstavligt: \xe2\x80\x9carkeologi i havet\xe2\x80\x9c) i sj\xc3\xa4lva verket som de mest anv\xc3\xa4nda ben\xc3\xa4mningarna, d\xc3\xa4r spr\xc3\xa5kliga motsvarigheter till maritim arkeologi finns, men inte verkar f\xc3\xb6rekomma i samma utstr\xc3\xa4ckning. Att marinarkeologin i Sverige s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som internationellt till 80-90% uppskattas handla om unders\xc3\xb6kningar och analys av vrak av skepp och b\xc3\xa5tar, i huvudsak under vatten, skulle kunna f\xc3\xb6rklara undervattensarkeologins genomslag som ben\xc3\xa4mning. Det kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte uteslutas att undervattensarkeologi i vissa sammanhang f\xc3\xa5r agera som ett trubbigt synonym till marinarkeologi, vilket kan bidra till viss f\xc3\xb6rvirring. Liknande tendenser kan utl\xc3\xa4sas \xc3\xa4ven mellan undervattensarkeologi och nautisk arkeologi. Nautical Archaeology Society g\xc3\xb6r p\xc3\xa5 sin webbplats ingen skillnad mellan dessa b\xc3\xa5da ben\xc3\xa4mningar, och f\xc3\xb6reningen publicerar \xc3\xa4ven en tidskrift med den ur denna definitionssynpunkt intressanta titeln \xe2\x80\x9cInternational Journal of Nautical Archaeology and Underwater Exploration\xe2\x80\x9d som dock bytte namn till "The international Journal of Nautical Archaeology" 1990. Texas A&M University definierar p\xc3\xa5 webbplatsen f\xc3\xb6r sitt program i nautisk arkeologi denna vetenskap som \xe2\x80\x9cstudiet av l\xc3\xa4mningar av b\xc3\xa5tar och skepp samt kulturerna som skapat dem\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Sett till hur de olika ben\xc3\xa4mningarna anv\xc3\xa4nds praktiskt kan allts\xc3\xa5 konstateras att det inte \xc3\xa4r mycket som verkar skilja dem \xc3\xa5t. En situation d\xc3\xa4r flera s\xc3\xa5dana ben\xc3\xa4mningar anv\xc3\xa4nds relativt godtyckligt \xc3\xa4r kanske inte idealt ur akademisk synpunkt. Samtidigt borde den avg\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5gan som \xc3\xa5terst\xc3\xa5r att se n\xc3\xa4rmare p\xc3\xa5, bli huruvida denna definitions- och anv\xc3\xa4ndningsproblematik kan anses ha en negativ inverkan p\xc3\xa5 \xc3\xa4mnets utveckling (det vill s\xc3\xa4ga, faktiskt inneb\xc3\xa4ra en konkret problematik). Denna fr\xc3\xa5ga b\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 vara central n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller diskussionen kring huruvida svenskans marinarkeologi \xc3\xa4r en l\xc3\xa4mplig ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 \xc3\xa4mnet.\n_START_SECTION_\nTongivande forskare inom marinarkeologin\n_START_PARAGRAPH_\nMarinarkeologin \xc3\xa4r en f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis ung vetenskap men den har \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ett antal framst\xc3\xa5ende forskare inom f\xc3\xa4ltet. Anders Franz\xc3\xa9n f\xc3\xb6rknippas ofta med marinarkeologins inf\xc3\xb6rande i Sverige. Franz\xc3\xa9n var i grunden marintekniker och studerade p\xc3\xa5 Kungliga Tekniska h\xc3\xb6gskolan, men historieforskningen b\xc3\xb6rjade alltmer ta \xc3\xb6verhand och under 1950-talet sammanst\xc3\xa4llde han en f\xc3\xb6rteckning \xc3\xb6ver tolv skeppsvrak p\xc3\xa5 ostkusten, som han ans\xc3\xa5g vara av stort intresse. Bland dem var regalskeppet Vasa som han sedan \xc3\xa5terfann 1956. D\xc3\xa4refter \xc3\xa4gnade han mycket energi \xc3\xa5t arbetet med Vasas b\xc3\xa4rgning och senare fr\xc3\xa5gorna kring skeppets fortsatta \xc3\xb6de. Franz\xc3\xa9n var ocks\xc3\xa5 varit inblandad vid s\xc3\xb6kningar efter andra k\xc3\xa4nda vrak s\xc3\xa5som Resande Man, Lybska Svan, Regalskeppet Riks\xc3\xa4pplet och Kronan. Kronanunders\xc3\xb6kningen som idag \xc3\xa4r den i Sverige st\xc3\xb6rsta och l\xc3\xa4ngst p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende marinarkeologiska unders\xc3\xb6kning leds sedan ett flertal \xc3\xa5r tillbaka av Lars Einarsson vid Kalmar l\xc3\xa4ns museum. _NEWLINE_Carl-Olof Cederlund \xc3\xa4r den forskare som startade upp marinarkeologin som akademisk och vetenskaplig disciplin p\xc3\xa5 allvar i Sverige. Han b\xc3\xb6rjade sin bana i samband med regalskeppet Vasas b\xc3\xa4rgning (1961). Cederlund har varit verksam p\xc3\xa5 Sj\xc3\xb6historiska museet, Stockholms universitet och S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns h\xc3\xb6gskola. Sedan han p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade sin forskning har han publicerat cirka 260 vetenskapliga arbeten inom flera olika omr\xc3\xa5den av marinarkeologin. En av hans senaste b\xc3\xb6cker kom ut 2007 och \xc3\xa4r ett samarbete med forskaren Fred Hocker. Boken \xc3\xa4r en helt\xc3\xa4ckande redovisning av forskningen kring Vasa och ompr\xc3\xb6var delvis den gamla historieskrivningen._NEWLINE_Den enda svenska, akademiska utbildningen i \xc3\xa4mnet finns idag vid S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns h\xc3\xb6gskola och ansvarig f\xc3\xb6r denna \xc3\xa4r professor Johan R\xc3\xb6nnby. R\xc3\xb6nnby disputerade 1996 p\xc3\xa5 en avhandling om sj\xc3\xb6borgen Bulverket p\xc3\xa5 Gotland och har tillsammans med engelsmannen Jon Adams publicerat ett flertal adekvata b\xc3\xb6cker. S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns h\xc3\xb6gskola har kurser i marinarkeologi f\xc3\xb6r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l arkeologer som sportdykare.     _NEWLINE_En tidig pionj\xc3\xa4r inom marinarkeologi och dykande arkeologi i Sverige \xc3\xa4r Catharina Ingelman-Sundberg. Hon deltog i ett flertal unders\xc3\xb6kningar p\xc3\xa5 1970-talet, bland annat utanf\xc3\xb6r Birka i M\xc3\xa4laren, och hon arbetade sedan ocks\xc3\xa5 utomlands bland annat i Australien. Ingelman-Sundberg har som f\xc3\xb6rfattare av sk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4ra b\xc3\xb6cker ocks\xc3\xa5 vid ett flertal tillf\xc3\xa4llen anv\xc3\xa4nt sig av marinarkeologiska motiv.  _NEWLINE_Christer Westerdahl \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att ha gjort betydande forskning inom en rad olika marinarkeologiska omr\xc3\xa5den. Han har skrivit m\xc3\xa5nga arbeten om m\xc3\xa4nniskans relation till vattendrag och sj\xc3\xb6ar i Skandinaviens inland, men ocks\xc3\xa5 om norrlandskusten och andra sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsrelaterade studier. Olika aspekter p\xc3\xa5 sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbruk har ocks\xc3\xa5 behandlats av den p\xc3\xa5 Riksantikvarie\xc3\xa4mbetet verksamma marinarkeologen Peter Norman, bland annat i avhandlingen "Medeltida utsk\xc3\xa4rsfiske" fr\xc3\xa5n 1993.    _NEWLINE_Ole Crumlin-Pedersen \xc3\xa4r dansk marinarkeologis fr\xc3\xa4msta namn. Hans forskning har till stor del handlat om skepp, mest vikingatida och sedan 1968-83 har han varit ledare f\xc3\xb6r Vikingeskibshallen i Roskilde. Vikingaskepp ur olika aspekter har ocks\xc3\xa5 behandlats i avhandlingar av Sibylla Haasum, Jan Bill, Gunilla Larsson, Rune Edberg och Bj\xc3\xb6rn Varenius.  _NEWLINE_Marinarkeologi i v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt b\xc3\xb6rjade bedrivas ungef\xc3\xa4r samtidigt som i Skandinavien. Amerikanen George F. Bass anses ofta vara den nautiska arkeologins fader och han har studerat skepp fr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern fram till 1200-talet. De flesta av de skeppen ligger i Medelhavet men han har ocks\xc3\xa5 gjort unders\xc3\xb6kningar i Karibien och i vattnen vid de amerikanska delstaterna Virginia och Maine. P\xc3\xa5 1960-talet var Bass ledare f\xc3\xb6r den f\xc3\xb6rsta fullst\xc3\xa4ndiga utgr\xc3\xa4vningen av ett forntida skeppsvrak. Numera \xc3\xa4r han professor emeritus p\xc3\xa5 Texas A&M University men \xc3\xa4r fortsatt aktiv inom utvecklingen av den nautiska arkeologin. Han har \xc3\xa4ven varit verksam inom klassisk arkeologi i exempelvis Grekland och Turkiet._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n att ha varit landarkeolog \xc3\xb6vergick Margaret Rule under 1960-talet till marinarkeologin, d\xc3\xa5 hon blev ledare f\xc3\xb6r unders\xc3\xb6kningarna och senare utgr\xc3\xa4vningen av det brittiska skeppet Mary Rose. Hon jobbade inom det projektet fram till 1994. En av de forskare som tidigt ville se den nautiska arkeologin bland de akademiska \xc3\xa4mnena var skotskan Joan du Plat Taylor. Hon var ocks\xc3\xa5 med och etablerade \xe2\x80\x9dCouncil for Nautical Archaeology\xe2\x80\x9d och ins\xc3\xa5g dessutom vilken stor resurs amat\xc3\xb6rarkeologerna utg\xc3\xb6r och grundade system f\xc3\xb6r att utbilda och uppmuntra dem att forts\xc3\xa4tta._NEWLINE_N\xc3\xa4mnas b\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 fransmannen Jacques-Yves Cousteau. Cousteau var egentligen inte n\xc3\xa5gon marinarkeolog men han f\xc3\xb6rknippas \xc3\xa4nd\xc3\xa5 starkt med undervattensforskning och framtagandet av nya redskap och tekniker f\xc3\xb6r dykning. Tillsammans med uppfinnaren Emile Gagnan konstruerade han den f\xc3\xb6rsta kommersiellt g\xc3\xa5ngbara dykarutrustningen som inte \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nde inandningsluften vilket var ett stort framsteg. Han var ocks\xc3\xa5 framst\xc3\xa5ende inom undervattensfotografering. Med b\xc3\xa5ten Calypso gjorde Cousteau och hans team m\xc3\xa5nga filmer om havens skatter, men ur marinarkeologisk synvinkel begicks dock m\xc3\xa5nga fel i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4ttet till arkeologiska l\xc3\xa4mningar p\xc3\xa5 havsbottnarna.\n_START_SECTION_\nMarinarkeologiska tidskrifter\n_START_PARAGRAPH_\nSvenska publikationer:_NEWLINE_Marinarkeologisk tidskrift _NEWLINE_Marinarkeologisk Tidskrift ges ut fyra g\xc3\xa5nger om \xc3\xa5ret av Marinarkeologiska s\xc3\xa4llskapet. Redaktionen best\xc3\xa5r \xc3\xa4ven den av medlemmar ur Marinarkeologiska s\xc3\xa4llskapet som startade 1978.  _NEWLINE_Tidskriftens karakt\xc3\xa4r \xc3\xa4r en kombination av popul\xc3\xa4rvetenskapligt magasin och facktidskrift. Dess syfte \xc3\xa4r att spegla vad som h\xc3\xa4nder runt om i landet, inom den marinarkeologiska, maritimt inriktade arkeologin och historieforskningen samt inom arkeologi under vatten. Varje artikel styrks av referenser och en kort presentation av f\xc3\xb6rfattaren/f\xc3\xb6rfattarna. F\xc3\xb6rutom artiklar om marinarkeologiska unders\xc3\xb6kningar finns bokrecensioner, notiser om olika arkeologiska (maritima) h\xc3\xa4ndelser ute i v\xc3\xa4rlden samt en sida till\xc3\xa4gnad f\xc3\xb6reningen. _NEWLINE_Kronanprojektet _NEWLINE_Projektet startades 1981 av Kalmar l\xc3\xa4ns museum, som \xc3\xa4ven \xc3\xa4r huvudman f\xc3\xb6r unders\xc3\xb6kningarna av Regalskeppet Kronan. Deras m\xc3\xa5l \xc3\xa4r att g\xc3\xb6ra en fullst\xc3\xa4ndig utgr\xc3\xa4vning av skrovomr\xc3\xa5det, samt g\xc3\xb6ra en skeppsarkeologisk dokumentation av det frilagda skrovet d\xc3\xa4r konservering och bearbetning av fynd \xc3\xa4r en del av arbetet. _NEWLINE_Kronanprojektet ger ut \xc3\xa5rsrapporter om de marinarkeologiska unders\xc3\xb6kningar som gjorts p\xc3\xa5 regalskeppet Kronan. Rapporten ges ut av Kalmar l\xc3\xa4ns museum. Man skulle kunna kalla \xc3\xa5rsrapporten f\xc3\xb6r en facktidskrift, vilken endast bearbetar \xc3\xa4mnet "Regalskeppet Kronan" d\xc3\xa4r \xc3\xa5rets marinarkeologiska unders\xc3\xb6kningar noggrant redovisas, men \xc3\xa4ven utdrag ur f\xc3\xa4ltdagb\xc3\xb6cker, namn p\xc3\xa5 dykarna och deras respektive dyktider. Publiceringen av resultaten sker fortl\xc3\xb6pande i form av den \xc3\xa5rliga rapporten, samt artiklar i s\xc3\xa5 v\xc3\xa4l vetenskapliga och popul\xc3\xa4rvetenskapliga forum i och utanf\xc3\xb6r Sverige. _NEWLINE_Danska publikationer:_NEWLINE_Marinark\xc3\xa6ologisk nyhedsbrev fra Roskilde_NEWLINE_Detta nyhetsbrev \xc3\xa4r en vetenskaplig skrift som ges ut av Vikingeskibsmuseet. _NEWLINE_Nyhetsbrevet koncentrerar sig p\xc3\xa5 Danmark och den danska vikingatiden. I Nyhetsbrevet Nr. 20 Sommar 2003 listades alla publikationer fr\xc3\xa5n medarbetare vid Marinark\xc3\xa6ologiskt Forskningscenter upp. _NEWLINE_Maritime Archaeology Newsletter from Denmark_NEWLINE_Ett nyhetsbrev p\xc3\xa5 engelska som utges av Det marinarkeologiska programmet, University of Southern Denmark \xe2\x80\x93 at Centre for Maritime and Regional Studies tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger om \xc3\xa5ret. Maritime Archaeology Newsletter from Denmark st\xc3\xb6ds av flertalet museer och en institution. Nyhetsbrevet som ser ut som en vetenskaplig tidskrift ber\xc3\xb6r fr\xc3\xa4mst danska vrak, omr\xc3\xa5den och lokaler, men omn\xc3\xa4mner \xc3\xa4ven skandinaviskt och nordv\xc3\xa4st europeiskt material och omr\xc3\xa5den. _NEWLINE_https://web.archive.org/web/20180704182747/http://www.maritimearchaeology.dk/?page_id=567_NEWLINE_Engelska publikationer:_NEWLINE_The International Journal of Nautical Archaeology _NEWLINE_The International Journal of Nautical Archaeology \xc3\xa4r en vetenskaplig tidskrift som ges ut tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger per \xc3\xa5r. Journalen tar upp alla aspekter av nautisk arkeologi, fr\xc3\xa4mst hav/sj\xc3\xb6, skepp, laster och sj\xc3\xb6m\xc3\xa4nnens historia, det allra nyaste inom intresse omr\xc3\xa5det, s\xc3\xa5 som tekniska uppfinningar, utgr\xc3\xa4vningar och fynd.  _NEWLINE_https://web.archive.org/web/20070707011126/http://www.blackwellpublishing.com/aims.asp?ref=1057-2414&site=1 _NEWLINE_Journal of Maritime Archaeology _NEWLINE_Journal of Maritime Archaeology ges ut av Springer i USA. Det \xc3\xa4r en internationell vetenskaplig tidskrift vars syfte \xc3\xa4r att vara den st\xc3\xb6rsta tidskriften som tar upp alla aspekter av maritim arkeologi, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 land och under vatten. Tidskriften innefattar teori och praktik som relateras till landskap, strukturer, lokaler och fr\xc3\xa5gor som r\xc3\xb6r sl\xc3\xa4ktskap och hur detta \xc3\xa4mne ska behandlas.   _NEWLINE_Journal of Maritime Archaeology ger en bred grund inom den maritima forskningen; som str\xc3\xa4cker sig genom det arkeologiska spektrumet och relaterar till olika discipliner inom kulturgeografi, historia, etnografi, oceanologi och antropologi. Genom att innefatta alla dessa discipliner tar Journal of Maritime Archaeology upp och innefattar alla aspekter av maritim historia inom maritima milj\xc3\xb6er b\xc3\xa5de historiska och f\xc3\xb6rhistoriska. _NEWLINE_http://www.springerlink.com/content/1557-2285_NEWLINE_Publikationer inom EU:_NEWLINE_MOSS newsletter - A shipwreck research project founded by the European Union Culture 2000 Programme._NEWLINE_Mossprojektet \xc3\xa4r inriktat p\xc3\xa5 fyra skeppsvrak vilka alla \xc3\xa4r av stor betydelse sett inom en europeisk inst\xc3\xa4llning och speglar en m\xc3\xa5ngfald av interkulturella relationer genom en l\xc3\xa5ng period av historien. Vraken finns i Sverige (\xc3\xa5ngaren E. Nordell i V\xc3\xa4ttern),Finland, Tyskland och Nederl\xc3\xa4nderna. De representerar olika slags fartygstyper och tv\xc3\xa5 av vraken \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan helt intakta. Den \xc3\xa4ldsta \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1200-talet och den yngsta \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1800-talet. Precis som fartygen \xc3\xa4r av olika slag \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 vrakmilj\xc3\xb6erna olika; hav, sj\xc3\xb6, salt-, s\xc3\xb6t- och br\xc3\xa4ckt vatten finns representerade. Projektet organiseras av bland annat ett flertal institutioner som S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rns H\xc3\xb6gskola, nationella och maritima museer med Maritime Museum of Finland som koordinator.  _NEWLINE_https://web.archive.org/web/20180319030755/http://mossproject.com/_NEWLINE_Australiensiska publikationer:_NEWLINE_AIMA Online Newsletters \xe2\x80\x93 _NEWLINE_Ges ut av The Australasian Institute for Maritime Archaeology, en organisation som dedicerar sig till att bevara och att informera om det kulturella arv som finns under vattnet, vilket genomf\xc3\xb6rs med internationellt accepterade etniska standards. Organisationen \xc3\xa4r baserad i Australien men sponsrar och arbetar i Asien och Oceanien. _NEWLINE_http://www.aima.iinet.net.au/_NEWLINE_Publikationer fr\xc3\xa5n USA:_NEWLINE_The INA Quarterly - The Publication of the Institute of Nautical Archaeology  _NEWLINE_The INA Quarterly ges ut av Institute of Nautical Archeaology fyra g\xc3\xa5nger per \xc3\xa5r. Tidskriften \xc3\xa4r vetenskaplig och tar upp alla aspekter av maritimarkeologi, utm\xc3\xa4tning, unders\xc3\xb6kning, utgr\xc3\xa4vning och annat som har med temat att g\xc3\xb6ra. _NEWLINE_https://web.archive.org/web/20080311053903/http://ina.tamu.edu/quarterly.htm_NEWLINE_Shipwrecks Magazine_NEWLINE_\xc3\x84r ett s\xc3\xa5 kallat \xe2\x80\x9de-magazine\xe2\x80\x9d vilken ges ut fyra g\xc3\xa5nger per \xc3\xa5r av organisationen Shipwrecks. F\xc3\xb6r att kunna ta del av tidskriften s\xc3\xa5 m\xc3\xa5ste man bli prenumerant.   _NEWLINE_https://web.archive.org/web/20011021105144/http://www.geocities.com/shipwrecks_magazine/_NEWLINE_Tyska publikationer:_NEWLINE_Nachrichtenblatt Arbeitskreis Unterwasserarch\xc3\xa4ologie _NEWLINE_Ges ut av Kommission f\xc3\xbcr Unterwasserarch\xc3\xa4ologie im Verband der Landesarch\xc3\xa4ologen in der Bundesrepublik Deutschland. _NEWLINE_Ett vetenskapligt nyhetsbrev som fr\xc3\xa4mst tar upp marinarkeologiska \xc3\xa4mnen som ber\xc3\xb6r den tyskspr\xc3\xa5kiga delen av Europa, men de tar \xc3\xa4ven upp marinarkeologisk forskning som sker i andra icke tyskspr\xc3\xa5kiga l\xc3\xa4nder.  _NEWLINE_https://web.archive.org/web/20070901032508/http://jkoeninger.de/issue.php?p=1\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rdelar och nackdelar\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rdelarna med sportdykningen \xc3\xa4r att den konstant utbildar och f\xc3\xb6rmedlar information, samt uppmuntrar m\xc3\xa4nniskor att sprida vidare sina nyvunna kunskaper. Forumsidorna \xc3\xa4r ett bra instrument f\xc3\xb6r detta till exempel genom debatter, f\xc3\xb6rmedling, v\xc3\xa4gledning, information om fornminneslagen och s\xc3\xa5 vidare._NEWLINE_En del dykskolor samarbetar med Marinarkeologiska s\xc3\xa4llskapet (MAS) samt andra enheter f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka bevara v\xc3\xa5rt kulturarv p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5 bra s\xc3\xa4tt som m\xc3\xb6jligt. Dykarna har st\xc3\xb6rre erfarenhet och kompetens i den marina v\xc3\xa4rlden. Det finns \xc3\xa4ven dykskolor som tar in sina egna marinarkeologer under utbildningen d\xc3\xa4r de tydligg\xc3\xb6r vilka lagar och regler som g\xc3\xa4ller._NEWLINE_Nackdelarna \xc3\xa4r d\xc3\xa5 samarbetet saknas mellan dykare och marinarkeologer och som kan resultera i att f\xc3\xb6rmedlingen av den vetenskapliga arkeologin brister. Bristande vetenskap kan sedan spridas vidare till enskilda debattforumen eller liknande d\xc3\xa4r den grundl\xc3\xa4ggande kompetensen uteblir. Synen p\xc3\xa5 vad marinarkeologi \xc3\xa4r g\xc3\xa5r f\xc3\xb6rlorad och dykarnas resonemang kring \xc3\xa4mnet kan g\xc3\xa5 emot den f\xc3\xb6rmedling som marinarkeologerna ger. Krav p\xc3\xa5 kompetens \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes ett viktigt argument f\xc3\xb6r att v\xc3\xa5ra fornl\xc3\xa4mningar ska kunna hanteras p\xc3\xa5 r\xc3\xa4tt s\xc3\xa4tt. De tr\xc3\xa5kiga exemplen \xc3\xa4r enskilda dykares jakt p\xc3\xa5 l\xc3\xb6sfynd till exempel kritpipor, glasflaskor, keramik eller st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som kanoner eller liknande. Resultatet \xc3\xa4r oftast att de samlar damm i n\xc3\xa5gons bokhylla eller att de tar skada p\xc3\xa5 grund av att f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len inte konserveras omg\xc3\xa5ende. Tyv\xc3\xa4rr \xc3\xa4r uppfattningen att endast de enstaka f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len \xc3\xa4r av betydelse._NEWLINE_Att plocka upp f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l fr\xc3\xa5n botten \xc3\xa4r inget som marinarkeologer prioriterar. Den st\xc3\xb6rsta utmaningen \xc3\xa4r att tyda m\xc3\xa4nniskans historia utan att v\xc3\xa5ra l\xc3\xa4mningar p\xc3\xa5verkas och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rs. Marinarkeologerna ser s\xc3\xa5ledes till fyndkontexten. D\xc3\xa5 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len flyttas ur sin ursprungliga position resulterar detta i att utrymmet f\xc3\xb6r ett tolkande av omr\xc3\xa5det begr\xc3\xa4nsas. Resultatet blir att det arkeologiska sammanhanget g\xc3\xa5r f\xc3\xb6rlorat._NEWLINE_I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att plocka upp f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l till ytan (d\xc3\xa5 de flesta oundvikligen f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rs) skulle man som sportdykare kunna bidra med att studera skeppsbyggnadsteknik, kartera hamnplatser eller att m\xc3\xa4ta in p\xc3\xa5lar. Detta skulle sedan kunna presenteras i form av en bok med foton samt kartor. Intresset finns hos allm\xc3\xa4nheten. Sportdykarnas kunskaper skulle d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kunna spridas vidare via konferenser eller liknande.\n_START_SECTION_\nDominerande marinarkeologisk litteratur -  i Sverige och v\xc3\xa4rlden.\n_START_PARAGRAPH_\nLitteraturens dominerande inriktning \xc3\xa4r en avspegling av de k\xc3\xa4llmaterial man har forskat mest om, samt var samh\xc3\xa4llets intresse har sin tyngdpunkt. Vetenskaplig litteratur m\xc3\xa5ste baseras p\xc3\xa5 k\xc3\xa4llmaterial och forskning. I vissa fall kan bristen p\xc3\xa5 funnet k\xc3\xa4llmaterial f\xc3\xb6rklara varf\xc3\xb6r vissa kunskapsh\xc3\xa5l har uppst\xc3\xa5tt; sten\xc3\xa5lderns st\xc3\xb6rre b\xc3\xa5tar f\xc3\xb6r havsseglatser och information om alla de b\xc3\xa5tar som \xc3\xa4r avbildade p\xc3\xa5 brons\xc3\xa5lderns h\xc3\xa4llristningar \xc3\xa4r till exempel n\xc3\xa5got det inte kunnat forskas om i stor utstr\xc3\xa4ckning. Inte heller har vi kunnat bedriva n\xc3\xa5gon egentlig forskning kring de mindre medeltida fartygen eller seglets utvecklingsprocess. Den allra st\xc3\xb6rsta delen av marinarkeologin - b\xc3\xa5de i Sverige och internationellt - \xc3\xa4r koncentrerad kring analys och unders\xc3\xb6kning av b\xc3\xa5tar och skepp. Uppskattningsvis omkring 80 \xe2\x80\x93 90\xc2\xa0%._NEWLINE_Alla de l\xc3\xa4nder som ligger kring \xc3\x96stersj\xc3\xb6n har lagar som skyddar fornl\xc3\xa4mningar, \xc3\xa4ven de l\xc3\xa4mningar som ligger under havsytan. Somliga l\xc3\xa4nder har dock en mer v\xc3\xa4letablerad marinarkeologi \xc3\xa4n andra. Bristen p\xc3\xa5 marinarkeologisk litteratur beror i vissa l\xc3\xa4nder inte p\xc3\xa5 att det r\xc3\xa5der avsaknad p\xc3\xa5 k\xc3\xa4llmaterial utan snarare att det statliga st\xc3\xb6det och engagemanget saknas. I Lettland har exempelvis marinarkeologin p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat en utvecklingsprocess enbart med hj\xc3\xa4lp av privatpersoner och organisationer._NEWLINE_Det tycks vara att trots det \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna intresset i vrak, d\xc3\xa4ribland fr\xc3\xa4mst \xc3\xb6rlogsfartyg, uppm\xc3\xa4rksammas det andra marinarkeologiska materialet i allt st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning. I Tyskland cirkulerade unders\xc3\xb6kningarna och forskningen kring den nautiska arkeologin medan den stora m\xc3\xa4ngden f\xc3\xb6rhistoriska boplatser lokaliserade vid tyska \xc3\xb6stersj\xc3\xb6kusten blev i princip ignorerade. P\xc3\xa5 1990-talet tog detta en drastisk omv\xc3\xa4ndning och man har numera kartlagt, forskat och skrivit om en m\xc3\xa4ngd av dessa boplatser. \xc3\x84ven i Danmark kan vi se ett stort antal sten\xc3\xa5ldersboplatser som p\xc3\xa5 grund av fastlandsistiden och den efterf\xc3\xb6ljande havsniv\xc3\xa5h\xc3\xb6jningen numera ligger under havets yta. Man har h\xc3\xa4r jobbat relativt mycket med kartl\xc3\xa4ggningen men tyv\xc3\xa4rr har det inte forskats och skrivits s\xc3\xa5 pass mycket som det skulle kunna g\xc3\xb6ras efter f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna. De marinarkeologiska artiklar och b\xc3\xb6cker som producerats i Danmark handlar i m\xc3\xa5ngt och mycket om den vikingatida sj\xc3\xb6farten._NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver sj\xc3\xa4lva k\xc3\xa4llmaterialet i sig s\xc3\xa5 tycks hanteringen av detta vara ett hett \xc3\xa4mne, b\xc3\xa5de i Sverige och internationellt. D\xc3\xa5 marinarkeologin \xc3\xa4r en relativt ny vetenskap finns det fortfarande en hel del problematik kvar som b\xc3\xb6r l\xc3\xb6sas \xe2\x80\x93 det \xc3\xa4r exempelvis fr\xc3\xa5gor om lagar, konservering och dessutom hur och om man b\xc3\xb6r g\xc3\xb6ra unders\xc3\xb6kningar och utgr\xc3\xa4vningar - etikfr\xc3\xa5gor.'