b'\n_START_ARTICLE_\nPublic safety (utst\xc3\xa4llning)\n_START_PARAGRAPH_\nPublic safety var en utst\xc3\xa4llning i v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndska Skoghall, som i slutet av 1990-talet producerades av den statliga myndigheten Riksutst\xc3\xa4llningar. Utst\xc3\xa4llningen v\xc3\xa4ckte uppm\xc3\xa4rksamhet genom att inneh\xc3\xa5lla offentlig uppeldning av en tillf\xc3\xa4llig konsthall och tv\xc3\xa5 patrullerande amerikanska poliser.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\n1960-talet innebar en period av stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, \xc3\xa4ven n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde intresset f\xc3\xb6r alternativ konst och kreativa uttryck som innebar en f\xc3\xb6rnyelse av hela det konstn\xc3\xa4rliga klimatet. Uppfattningen hos m\xc3\xa5nga konstn\xc3\xa4rer, i m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, var att det gick att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra ett samh\xc3\xa4lle med hj\xc3\xa4lp av konst i olika former. Tidsandan uppmuntrade kollektivt arbete f\xc3\xb6r konstn\xc3\xa4rer som engagerade sig i samh\xc3\xa4llsfr\xc3\xa5gor. Kollektivet innebar en st\xc3\xb6rre kraft med fler m\xc3\xb6jligheter att p\xc3\xa5verka \xc3\xa4n en ensam konstn\xc3\xa4r hade, var grundtanken. Uttrycket hos och insatserna fr\xc3\xa5n en grupp var ocks\xc3\xa5 viktigare \xc3\xa4n den enskilda individens, var en annan filosofi._NEWLINE_Tre decennier senare, i slutet p\xc3\xa5 1900-talet, fanns liknande str\xc3\xb6mningar. En stor del av de svenska samtidskonstn\xc3\xa4rerna b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5ter igen intressera sig f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4llsfr\xc3\xa5gor. Tankerna p\xc3\xa5 det kollektiva konstn\xc3\xa4rliga arbetet b\xc3\xb6rjade f\xc3\xa5 f\xc3\xa4ste p\xc3\xa5 nytt fast i andra former. Den h\xc3\xa4r g\xc3\xa5ngen handlade det ofta om platsspecifika verk och olika s\xc3\xa5 kallade happenings i det offentliga rummet. M\xc3\xa4nniskors samh\xc3\xa4llsengagemang skulle p\xc3\xa5verkas av konstn\xc3\xa4rliga h\xc3\xa4ndelser som skapades p\xc3\xa5 plats.  _NEWLINE_Det var i den h\xc3\xa4r andan utst\xc3\xa4llningen Public Safety presenterades i den v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndska bruksorten Skoghall.\n_START_SECTION_\nTema\n_START_PARAGRAPH_\nUtst\xc3\xa4llningens grundtema kretsade kring begreppet \xe2\x80\x9ds\xc3\xa4kerhet\xe2\x80\x9d och vad det kunde inneb\xc3\xa4ra. Syftet var att aktiviteterna kring Public Safety skulle bli en del av livet i Skoghall och engagera inv\xc3\xa5narna i olika fr\xc3\xa5gor kring s\xc3\xa4kerhetst\xc3\xa4nkande, bland annat genom att s\xc3\xa4tta den allm\xc3\xa4nna s\xc3\xa4kerheten p\xc3\xa5 prov.\n_START_SECTION_\nProduktion\n_START_PARAGRAPH_\nPublic Safety bestod av platsspecifika konstverk skapade av fyra konstn\xc3\xa4rer: Alfredo Jaar, Esther Shalev Gertz, Paco Cao och J\xc3\xb6rgen Svensson som \xc3\xa4ven organiserade utst\xc3\xa4llningen. De fyra bes\xc3\xb6kte p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1999 Skoghall i flera omg\xc3\xa5ngar f\xc3\xb6r att bekanta sig med Skoghallsborna och platsen.\n_START_SECTION_\nBrand inf\xc3\xb6r publik\n_START_PARAGRAPH_\nAlfredo Jaar valde att bygga en konsthall av tr\xc3\xa4reglar och papper, som han fyllde med verk av unga, svenska konstn\xc3\xa4rer. Projektet sponsrades av Skoghalls st\xc3\xb6rsta arbetsgivare, pappersbruket Stora Enso. Den f\xc3\xa4rdiga hallen invigdes till musik av ortens bl\xc3\xa5sorkester med \xc3\xa5sk\xc3\xa5dare p\xc3\xa5 plats._NEWLINE_Syftet med konsthallsprojektet var inte i f\xc3\xb6rsta hand att skapa n\xc3\xa5got best\xc3\xa5ende och visa konst som inte folket i Skoghall hade bett om. Alfredo Jaars vill ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rmedla en vision om vad konst ocks\xc3\xa5 kunde vara, flyktig och tidsbegr\xc3\xa4nsad. Han meddelade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att han t\xc3\xa4nkte br\xc3\xa4nna ner konsthallen 24 timmar efter invigningen, vilket resulterade i snabbt bildade protestgrupper som planerade att ta sig in i hallen f\xc3\xb6r att stoppa f\xc3\xb6rst\xc3\xb6relsen. N\xc3\xa5gra protesterade f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda virket som hallen hade byggts av._NEWLINE_Alfredo Jaars planer stoppades den dagen. Det bl\xc3\xa5ste och ansvariga f\xc3\xb6r brands\xc3\xa4kerheten hindrade honom fr\xc3\xa5n att elda. Dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 var det b\xc3\xa4ttre v\xc3\xa4der f\xc3\xb6r en brasa och hallen brann inf\xc3\xb6r publik.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dSnutarna\xe2\x80\x9d fr\xc3\xa5n Staterna\n_START_PARAGRAPH_\nEtt annat av verken var Two American policemen av J\xc3\xb6rgen Svensson, som sj\xc3\xa4lv hade vuxit upp i Skoghall och var bekant med samh\xc3\xa4llet. Han bj\xc3\xb6d in tv\xc3\xa5 poliser fr\xc3\xa5n USA f\xc3\xb6r att under tio dagar patrullera stadens gator._NEWLINE_J\xc3\xb6rgen Svensson jobbade utifr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen om den \xe2\x80\x9dskjutglade\xe2\x80\x9d amerikanska polisen, som den s\xc3\xa5 ofta hade skildrats i film och andra sorters media. Poliserna fick m\xc3\xb6ta verkligheten i den lilla svenska orten och Skoghallsborna kunde m\xc3\xb6ta och skaffa sig en egen bild av n\xc3\xa5gra USA-poliser.'