b'\n_START_ARTICLE_\nRiddare\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xa4nt\n_START_PARAGRAPH_\nRiddare \xc3\xa4r en \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av det latinska ordet eques (pluralis equites), vilket ursprungligen var ben\xc3\xa4mningen p\xc3\xa5 en soldat som tj\xc3\xa4nstgjorde i kavalleriet i den romerska krigsmakten och senare p\xc3\xa5 en medlem av riddarst\xc3\xa5ndet (ordo equester), den n\xc3\xa4st h\xc3\xb6gsta samh\xc3\xa4llsklassen efter senatsst\xc3\xa5ndet (ordo senatorius) i det romerska riket (se vidare equites)._NEWLINE_Under Europas medeltid kom ordet riddare att beteckna en aristokratisk krigarklass. Allt ifr\xc3\xa5n Karl den stores tid brukade adliga ynglingar dubbas till riddare, vanligtvis i samband med festligheter s\xc3\xa5som kungliga kr\xc3\xb6ningar eller br\xc3\xb6llop. Den tungt bev\xc3\xa4pnade ryttarens milit\xc3\xa4ra \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsenhet under \xc3\xa4ldre medeltid medf\xc3\xb6rde s\xc3\xa4rskilda privilegier i form av skattefrihet, f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning av gods och g\xc3\xa5rdar samt domsr\xc3\xa4tt \xc3\xb6ver underlydande s\xc3\xa5som ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r att st\xc3\xa5 till kungens f\xc3\xb6rfogande med h\xc3\xa4st och rustning. L\xc3\xa4nsv\xc3\xa4sendet blev typiskt f\xc3\xb6r medeltidens feodalism.\n_START_SECTION_\nDubbning\n_START_PARAGRAPH_\nVissa adelss\xc3\xb6ner kunde s\xc3\xa4ndas fr\xc3\xa5n sju \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder till n\xc3\xa5got hov som l\xc3\xa4rling (svenska: sven, tyska: junker, franska: page) i vapenidrotter och h\xc3\xb6viskt, ridderligt upptr\xc3\xa4dande. Ynglingen kunde sedan, vanligtvis fr\xc3\xa5n 14 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, som v\xc3\xa4pnare f\xc3\xb6lja sin riddare i strid eller till tornerspel. Efter ytterligare pr\xc3\xb6votid kunde han, vanligtvis fr\xc3\xa5n 20 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, dubbas till riddare. Kungen la d\xc3\xa5 flatsidan av sv\xc3\xa4rdet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4pnarens axel efter att denne svurit riddareden om trohet gentemot en v\xc3\xa4rldslig och en andlig \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet. De l\xc3\xa4tta sv\xc3\xa4rdsslagen p\xc3\xa5 vardera axel symboliserade de sista slag en riddare f\xc3\xa5r ta emot oh\xc3\xa4mnade. Riddarskapet f\xc3\xb6rbeh\xc3\xb6lls vanligen en ganska begr\xc3\xa4nsad krets inom adeln, som d\xc3\xa4rigenom fick en politisk och ekonomisk s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning. Kvinnor kunde inte dubbas till riddare. De kunde dock bli hedersmedlemmar i vissa riddarordnar som till exempel Johanniterorden.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nRiddaridealen bidrog till h\xc3\xb6gmedeltidens kulturblomstring och livsstilens f\xc3\xb6rfining. P\xc3\xa5 riddarborgar utvecklades ett lysande s\xc3\xa4llskapsliv i bj\xc3\xa4rt kontrast till de livegna b\xc3\xb6ndernas torftiga villkor. Det ordnades jaktutflykter, praktfulla turneringar, fester med dans och s\xc3\xa5ng av kringresande trubadurer. Inom litteraturen hyllades riddarnas dygder s\xc3\xa5som tapperhet, h\xc3\xb6viskhet gentemot kvinnor och \xc3\xa4delmod. P\xc3\xa5 sina h\xc3\xa5ll, till exempel i Provence, blomstrade en lyrisk diktning med erotiska motiv. Trubadurer (ordet, med occitanskt ursprung, h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n denna tid) besj\xc3\xb6ng riddarens hyllning av en dam vars \xc3\xa4ra var riddarens plikt att f\xc3\xb6rsvara. Riddarlyriken utvecklades och fick efterhand ett starkt idealiserat drag i s\xc3\xa5 kallade chanson de geste, till exempel Rolands\xc3\xa5ngen, liksom i sagorna om kung Arthur och riddarna kring runda bordet vilka gav stoff till de bretonska riddarromanerna som Tristan och Isolde samt Erikskr\xc3\xb6nikan i Sverige. Detta riddarideal, vilket s\xc3\xa4llan hade n\xc3\xa5gon motsvarighet i verkligheten, fortlever \xc3\xa4n idag i orden ridderlig, chevaleresk (fr\xc3\xa5n franska ordet chevalier f\xc3\xb6r riddare) och kavaljer (fr\xc3\xa5n italienska ordet cavaliere f\xc3\xb6r riddare)._NEWLINE_P\xc3\xa5 700-talet b\xc3\xb6rjade stigbygeln anv\xc3\xa4ndas vilket m\xc3\xb6jliggjorde uppkomsten av tungt rustade ryttarh\xc3\xa4rar och inf\xc3\xb6randet av riddarv\xc3\xa4sendet i de v\xc3\xa4steuropeiska kulturl\xc3\xa4nderna. Riddarna ingick till en b\xc3\xb6rjan inte i den franska h\xc3\xb6gadeln ("nobiles") vilka stammade fr\xc3\xa5n karolingiska dynastin. I st\xc3\xa4llet utgjordes de av en l\xc3\xa5gadlig krigarklass ("milites") vilka framf\xc3\xb6r allt tj\xc3\xa4nstgjorde i h\xc3\xb6gadelns borgargarnisoner. De tv\xc3\xa5 adelsgrupperna sammansm\xc3\xa4lte i slutet av 1100-talet och under 1200-talet genom att riddarna fick privilegier, byggde borgar och gifte in sig i h\xc3\xb6gadeln. I samband med korst\xc3\xa5gen p\xc3\xa5 1100- och 1200-talen n\xc3\xa5dde riddarv\xc3\xa4sendet sin h\xc3\xb6jdpunkt och m\xc3\xa5nga korsriddare begav sig till det heliga landet f\xc3\xb6r att er\xc3\xb6vra och f\xc3\xb6rsvara detta mot de "otrogna". Ett antal internationella andliga riddarordnar instiftades i samband med korst\xc3\xa5gen, till exempel Johanniterorden och Tempelherreorden. Tyska orden och Sv\xc3\xa4rdsriddarorden i Livland fyllde samma \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l vid Europas \xc3\xb6stgr\xc3\xa4ns._NEWLINE_Riddarv\xc3\xa4sendets st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6rsvagades under 1300- och 1400-talen d\xc3\xa5 den rustningskl\xc3\xa4dde ryttarens roll i krig blev av mindre betydelse. Detta blev framf\xc3\xb6r allt tydligt i hundra\xc3\xa5rskriget d\xc3\xa4r engelska b\xc3\xa5gskyttar kunde besegra franska riddare i slagen vid Cr\xc3\xa9cy 1346, Poitiers 1356 och Azincourt 1415. En annan viktig faktor till riddarv\xc3\xa4sendets nedg\xc3\xa5ng och feodalismens avveckling var konsolideringen av kungamakten, uppkomsten av nationalstaten och borgarskapet i handelsst\xc3\xa4derna tilltagande ekonomisk makt. Samtidigt upplevde dock riddarv\xc3\xa4sendet en kulturell blomstringstid under senmedeltiden. Riddarna blev i allt h\xc3\xb6gre grad hovm\xc3\xa4n som f\xc3\xa4ste stor vikt vid heraldik, privilegier, ceremonier, festligheter och torneringar. Nya riddarordnar instiftades, till exempel engelska Strumpebandsorden 1348 och den burgundiska Gyllene Skinnets orden 1429. Riddarv\xc3\xa4sendet omformades samtidigt till ett \xc3\xa4rftligt adelsst\xc3\xa5nd._NEWLINE_Numera anv\xc3\xa4nds ordet riddare mest inom ordensv\xc3\xa4sendet och betecknar vanligen den l\xc3\xa4gsta graden inom en orden.\n_START_SECTION_\nRiddarv\xc3\xa4sendet i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nRiddarv\xc3\xa4sendet kom till Sverige genom de kristna riddarordnarna (se Riddarordnar i Sverige)._NEWLINE_En riddare kan i allm\xc3\xa4nhet skiljas fr\xc3\xa5n l\xc3\xa4gre fr\xc3\xa4lse genom att han f\xc3\xa5r ett "herr" (dominus) framf\xc3\xb6r sitt namn i medeltida brev och en riddares hustru var den enda kategori av gifta kvinnor utanf\xc3\xb6r kungahuset som kunde kallas "fru" (domina). I Sverige har bara kungen kunnat dubba riddare. Mycket har skrivits om unga hj\xc3\xa4ltars dubbning till riddare efter blodiga slag. Vanligen skedde dock dubbningar i samband med kungakr\xc3\xb6ningar, -br\xc3\xb6llop och andra viktiga evenemang som samlade rikets elit hos kungen. Det st\xc3\xb6rsta antalet personer som vid ett s\xc3\xa5dant tillf\xc3\xa4lle dubbats till riddare i Sverige \xc3\xa4r 133 personer som erh\xc3\xb6ll riddarslaget 1397 vid unionsm\xc3\xb6tet i Kalmar._NEWLINE_En f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r riddarslaget var allts\xc3\xa5 att vederb\xc3\xb6rande var fr\xc3\xa4lseman. I Alsn\xc3\xb6 stadga, utf\xc3\xa4rdad omkring \xc3\xa5r 1280, kr\xc3\xa4vdes tv\xc3\xa5 saker f\xc3\xb6r att bli fr\xc3\xa4lseman: att man \xc3\xa4gde jord och kunde st\xc3\xa4lla upp i krigstj\xc3\xa4nst med h\xc3\xa4st och ryttare (tung rusttj\xc3\xa4nst). D\xc3\xa5 blev man skattebefriad och kallades fr\xc3\xa4lseman. I allm\xc3\xa4nhet titulerades man d\xc3\xa5 i breven v\xc3\xa4pnare, eller sven av vapen (armiger), ibland ocks\xc3\xa5 knape. En meriterad v\xc3\xa4pnare kunde f\xc3\xa5 riddarslaget av kungen men ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4gras ett v\xc3\xa4lf\xc3\xb6rtj\xc3\xa4nt s\xc3\xa5dant om han f\xc3\xb6ll i on\xc3\xa5d. Det mest k\xc3\xa4nda exemplet p\xc3\xa5 det sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa4r drotsen Bo Jonsson (Grip) som aldrig blev slagen till riddare._NEWLINE_Det medeltida samh\xc3\xa4llet kr\xc3\xa4vde en j\xc3\xa4mn f\xc3\xb6rdelning av herrem\xc3\xa4n i bygderna f\xc3\xb6r att uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla administrationen liksom kontrollera befolkningen, n\xc3\xa5got som den lokala medeltida riddaren eller svennen gjorde i samarbete med sina undervasaller, vanligen p\xc3\xa5 de ber\xc3\xb6rda orterna bosatta v\xc3\xa4pnare._NEWLINE_Men herrem\xc3\xa4nnen fick inte bli s\xc3\xa5 m\xc3\xa4ktiga att de hotade kungens makt. Alsn\xc3\xb6 stadga preciserar hur m\xc3\xa5nga ryttare med h\xc3\xa4st ett f\xc3\xb6lje fick best\xc3\xa5 av f\xc3\xb6r olika \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n. Ingen utom kungen fick rida med hundratals m\xc3\xa4n i sitt f\xc3\xb6lje. Kungamakten var vid denna tid fortfarande s\xc3\xa5 svag att denna typ av begr\xc3\xa4nsningar var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga av s\xc3\xa4kerhetssk\xc3\xa4l. Rikets storm\xc3\xa4n ("nobiles regni") var tillsammans milit\xc3\xa4rt betydligt starkare \xc3\xa4n kungamakten._NEWLINE_Riksr\xc3\xa5d (r\xc3\xa5dsherrar) utn\xc3\xa4mndes fr\xc3\xa5n riddarst\xc3\xa5ndet (biskoparna var sj\xc3\xa4lvskrivna). Fortfarande under senmedeltiden kunde en rik bonde st\xc3\xa4lla upp med en h\xc3\xa4st (under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att han accepterades som v\xc3\xa4pnare) och bli fr\xc3\xa4lseman och \xc3\xa5tminstone teoretiskt \xc3\xa4ven bli riddare._NEWLINE_Riddare (lat. miles) \xc3\xa4r en personlig titel som medf\xc3\xb6r, men inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter, adelskap. I det medeltida Sverige kunde endast kungen dubba en person till riddare, varf\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga h\xc3\xb6gadliga personer f\xc3\xb6rblev v\xc3\xa4pnare.\n_START_SECTION_\nNutid\n_START_PARAGRAPH_\nDen siste personen att sl\xc3\xa5s (dubbas) till riddare i Sverige som inte blev riddare av en riddarorden var Georg Fleetwood 1632._NEWLINE_Med instiftande av Sveriges kungliga riddarordnar \xc3\xa5r 1748 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades dubbning av riddare igen. \xc3\x84ven om detta byggde p\xc3\xa5 den \xc3\xa4ldre traditionen var detta dock n\xc3\xa5got annat. Under 1800-talet blev det m\xc3\xb6jligt att anl\xc3\xa4gga de svenska kungliga riddarordnarna utan f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende dubbning._NEWLINE_Sedan 1975 kan en svensk medborgare inte l\xc3\xa4ngre upph\xc3\xb6jas till riddare av den svenske kungen genom att bli upptagen i en av Sveriges kungliga riddarordnar, vilket utl\xc3\xa4ndska medborgare fortfarande kan bli. M\xc3\xb6jligheten att dubbas till riddare kvarst\xc3\xa5r dock n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller frimurare som tillh\xc3\xb6r Svenska Frimurare Orden vilka efter erh\xc3\xa5llande av h\xc3\xb6gsta graden kan dubbas till riddare av Carl XIII:s orden av kungen eftersom Carl XIII:s orden av tradition inte r\xc3\xa4knats till Kungl. Maj:ts orden utan \xc3\xa4r en personlig kunglig orden._NEWLINE_Genom att erh\xc3\xa5lla utl\xc3\xa4ndsk statsorden kan en svensk medborgare fortfarande bli riddare av en orden, men dubbning till riddare ing\xc3\xa5r normalt inte. Vissa officiella andliga riddarordnar utdelar fortfarande riddarslag i samband med antagning till riddare: inom det svenska st\xc3\xa5th\xc3\xa5llarskapet av P\xc3\xa5vliga Heliga gravens orden har ett trettiotal svenska riddare mottagit riddarslag.'