b'\n_START_ARTICLE_\nIlmari Kianto\n_START_PARAGRAPH_\nIlmari Kianto, f\xc3\xb6dd den 7 maj 1874 i Pulkkila, Norra \xc3\x96sterbotten, d\xc3\xb6d den 27 april 1970 i Helsingfors, \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd som Ilmari Calamnius (f\xc3\xb6re 1906) och Ilmari Iki-Kianto, var en finl\xc3\xa4ndsk f\xc3\xb6rfattare.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nKianto gick i skola i Ule\xc3\xa5borg och tog studenten 1892, studerade ryska och finska vid universitetet i Helsingfors och avlade fil. mag-examen._NEWLINE_Kianto var en av de mest k\xc3\xa4nda finl\xc3\xa4ndska f\xc3\xb6rfattarna under 1900-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft. Hans f\xc3\xb6rfattarskap varade i mer \xc3\xa4n 60 \xc3\xa5r, under vilken tid han skrev mer \xc3\xa4n sextio b\xc3\xb6cker._NEWLINE_Kianto \xc3\xa4r mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina b\xc3\xb6cker Punainen viiva (1909) och Ryysyrannan Jooseppi (1924). Dessa folklivsskildringar har \xc3\xb6versatts till svenska som Det r\xc3\xb6da strecket och Jooseppi fr\xc3\xa5n Ryysyranta. De har gjort honom k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att portr\xc3\xa4ttera proletariatet, vilket har gett honom smeknamnet \xe2\x80\x9dvildmarksf\xc3\xb6rfattaren\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Jean Sibelius anv\xc3\xa4nde Kiantos dikt Lastu lainehilla (drivved) som text till den vackra, sista delen av hans Sju s\xc3\xa5nger, Op. 17 (1902).'