b'\n_START_ARTICLE_\nBornholms historia\n_START_PARAGRAPH_\nBornholms historia. Bornholms \xc3\xa4ldsta namn, Burgundarholm, \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen bildat av borg (ett h\xc3\xb6gt, bef\xc3\xa4st st\xc3\xa4lle) och holm (\xc3\xb6); att det skulle h\xc3\xa4rr\xc3\xb6ra fr\xc3\xa5n ett ursprungligt bebyggande av burgunder \xc3\xa4r en obestyrkt gissning. Fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rhistorisk tid erbjuder Bornholm m\xc3\xa5nga egendomligheter; \xc3\xb6n verkar ha blivit befolkad f\xc3\xb6rst under den yngre sten\xc3\xa5ldern och d\xc3\xa5 endast vid kusterna. Bebyggandet av dess inre d\xc3\xa4remot dateras till brons\xc3\xa5ldern.\n_START_SECTION_\nGott om fornminnen\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n denna tid \xc3\xa4r de s\xc3\xa5 kallade "r\xc3\xb6ser", kretsformiga, l\xc3\xa5gv\xc3\xa4lvda stenhopar, t\xc3\xa4ckta av ett tunt lager ljung; av s\xc3\xa5dana gravar finns \xc3\xa4nnu ett par tusen. Fr\xc3\xa5n den \xc3\xa4ldre j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern \xc3\xa4r de m\xc3\xa5nga "brandpletterne", gruvliknande h\xc3\xa5lor i jorden med rester av br\xc3\xa4nda lik, i regel samlade till stora gravplatser (unders\xc3\xb6kta och beskrivna i synnerhet av E. Vedel). Ingenstans i Danmark finns s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa4llristningar (omkring 100) och skeppsformiga stens\xc3\xa4ttningar (omkring 25); vidare finns bautastenar (300 \xc3\xa4r bevarade, men omkring 1000 \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda genom tidigare uppgifter) och runstenar (40, de flesta fr\xc3\xa5n historisk tid).  \xc3\x84ven efter Danmarks f\xc3\xb6rening under en konung hade Bornholm sina egna h\xc3\xb6vdingar eller jarlar, s\xc3\xa5ledes under Harald Bl\xc3\xa5tand Vesete, som var far till jomsvikingarna Bue digre och Sigurd Kappe samt genom sin dotter Torgunnas \xc3\xa4ktenskap med Palnatokes son Aki (\xc3\x85ke eller Aage), morfar till Vagn \xc3\x85kesson. Under Knut den helige var Egil Ragnarsson (Blod-Egil) jarl, tills han blev avr\xc3\xa4ttad f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6r\xc3\xb6veri.\n_START_SECTION_\nKristendomens inf\xc3\xb6rande ledde till m\xc3\xa5nga strider\n_START_PARAGRAPH_\nKristendomen verkar ha blivit inf\xc3\xb6rd f\xc3\xb6rst under Sven Estridsson. 1149 tvingades Sven Grathe avst\xc3\xa5 tre av \xc3\xb6ns fyra h\xc3\xa4rad till \xc3\xa4rkebiskopsstolen i Lund, och omkring 1260 uppf\xc3\xb6rde \xc3\xa4rkebiskop Jacob Erlandsson slottet Hammershus p\xc3\xa5 \xc3\xb6ns norra spets. Under de f\xc3\xb6ljande stridigheterna mellan konungarna och \xc3\xa4rkebiskoparna blev slottet upprepade g\xc3\xa5nger intaget och \xc3\xa5tertaget. 1327 kom \xc3\xa4ven det fj\xc3\xa4rde (v\xc3\xa4stra) h\xc3\xa4radet till \xc3\xa4rkestiftet. I kriget mellan konung Hans och lybeckarna blev Bornholm \xc3\xa5r 1510 sv\xc3\xa5rt h\xc3\xa4rjat av dessa, och 1522 intog de till och med Hammershus. Samtidigt hade Kristian II tvingat \xc3\xa4rkebiskopen att avst\xc3\xa5 \xc3\xb6n till kronan, men hans eftertr\xc3\xa4dare Fredrik I l\xc3\xa4mnade den 1527 till lybeckarna p\xc3\xa5 50 \xc3\xa5r, till tack f\xc3\xb6r den hj\xc3\xa4lp, som de gett honom. 1536 blev lybeckarnas besittningstid ytterligare f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngd, men likv\xc3\xa4l indrog Fredrik II 1576 \xc3\xb6n till kronan och gjorde allts\xc3\xa5 slut p\xc3\xa5 hanseaternas f\xc3\xb6rtryck.\n_START_SECTION_\nDigerd\xc3\xb6den p\xc3\xa5 1300-talet och pesten p\xc3\xa5 1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nBornholm blev under medeltiden sv\xc3\xa5rt drabbat av digerd\xc3\xb6den, dess befolkning dog n\xc3\xa4stan ut omkring 1350, och under 1600-talet ryckte pesten bort m\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nniskor (1618 omkring 5 200 och 1653-54 omkring 4 500, det vill s\xc3\xa4ga en tredjedel av befolkningen, som 1648 anses ha varit 12 700).\n_START_SECTION_\nHar tillh\xc3\xb6rt Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nUnder kriget 1645 intogs Bornholm av den svenske generalen Carl Gustaf Wrangel (Bornholm var denna g\xc3\xa5ng svenskt 17 juni till 31 oktober), men \xc3\xa5tergavs snart till Danmark, som \xc3\xa5terigen 1658 i Roskildefreden tvingades avst\xc3\xa5 \xc3\xb6n tillsammans med de sk\xc3\xa5nska landskapen till Sverige. Det fr\xc3\xa4mmande herrav\xc3\xa4ldet, s\xc3\xa4rskilt utskrivningen och bortf\xc3\xb6randet av 400 man till de svenska h\xc3\xa4rarna i Tyskland och Livland, m\xc3\xb6tte uppr\xc3\xb6rdhet bland inv\xc3\xa5narna, och d\xc3\xa5 kriget \xc3\xa5ter brutit ut mellan Danmark och Sverige, ingicks en sammansv\xc3\xa4rjning under ledning av pr\xc3\xa4sten Poul Ancher och kapten Jens Kofod. De lyckades den 8 december \xc3\xb6verrumpla den svenske befallningsmannen, \xc3\xb6verste Johan Printzensk\xc3\xb6ld, i R\xc3\xb6nne och ta honom till f\xc3\xa5nga (under ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till flykt sk\xc3\xb6ts han), och n\xc3\xa4sta dag blev den kring \xc3\xb6n spridda bes\xc3\xa4ttningen \xc3\xb6vermannad och likaledes garnisonen p\xc3\xa5 Hammershus lockad till dagtingan. Endast ett halvt tjog svenskar omkom, och den senare s\xc3\xa4gnen om en \xc3\xb6verenskommen fullst\xc3\xa4ndig nedsabling ("den stora svinslakten") \xc3\xa4r ett p\xc3\xa5hitt. F\xc3\xa5ngarna stannade mestadels p\xc3\xa5 \xc3\xb6n som arbetare \xc3\xa5t b\xc3\xb6nderna. Efter frig\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6rklarade sig \xc3\xb6n tillh\xc3\xb6ra konungen av Danmark, vilken ocks\xc3\xa5 vid freden 1660 \xc3\xa5terfick den och till l\xc3\xb6n f\xc3\xb6r inv\xc3\xa5narnas trohet gav dem vissa f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner (l\xc3\xa4gre skatt, r\xc3\xa4tt att f\xc3\xa5 domar pr\xc3\xb6vade direkt av H\xc3\xb8jesteret, frihet fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4rnplikt utanf\xc3\xb6r \xc3\xb6n). Den sista av dessa f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner upph\xc3\xa4vdes 1867, men s\xc3\xa5, att lantv\xc3\xa4rnstj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ringen \xc3\xa4ger rum i "Bornholms v\xc3\xa6bning", som best\xc3\xa5r av dels fotfolk, dels artilleri, en ombildning av den milis som Kristian IV uppr\xc3\xa4ttade 1624. I december 1678 strandade en svensk flotta p\xc3\xa5 25 skepp, som f\xc3\xb6rde trupper tillbaka fr\xc3\xa5n Tyskland, p\xc3\xa5 Bornholms v\xc3\xa4stkust, varvid 1 200 man omkom och 3 000 r\xc3\xa4ddades, och i november 1679 drabbade samma olycka en annan svensk flotta, som skulle f\xc3\xb6ra trupper till Tyskland; alla dess omkring 3 000 man antingen drunknade eller dog strax efter att ha kommit i land.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa5deplats f\xc3\xb6r flera sj\xc3\xb6slag\n_START_PARAGRAPH_\nUtanf\xc3\xb6r Bornholm har flera sj\xc3\xb6slag utk\xc3\xa4mpats. Ett s\xc3\xa5dant stod 9 juni 1535. Svenska flottan under M\xc3\xa5ns Svensson Some med 11 skepp (varibland den v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda "Stora kraveln" med 1 300 mans bes\xc3\xa4ttning) anf\xc3\xb6ll tillsammans med danska och preussiska skepp L\xc3\xbcbecks flotta om 9 skepp och 14 sm\xc3\xa4rre krigsfartyg samt jagade undan dem till \xc3\x96resund. F\xc3\xb6rlusterna efter slaget var p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor obetydliga, men kort efter\xc3\xa5t er\xc3\xb6vrade den f\xc3\xb6renade flottan 9 lybska skepp j\xc3\xa4mte 5 engelska, som kommit dem till unds\xc3\xa4ttning._NEWLINE_Ett annat sj\xc3\xb6slag utk\xc3\xa4mpades d\xc3\xa4r 30 maj 1563 mellan en svensk flotta om 12 skepp under Jakob Bagge och en j\xc3\xa4mnstark dansk flotta under Jakob Brockenhusen. Krig var ej f\xc3\xb6rklarat, men danskarna anf\xc3\xb6ll och blev s\xc3\xa5 illa tilltygade, att de blev tvungna att l\xc3\xa4mna sitt amiralsskepp tillsammans med tv\xc3\xa5 andra skepp i svenskarnas h\xc3\xa4nder. Brockenhusen och \xc3\xb6ver 600 man blev tillf\xc3\xa5ngatagna._NEWLINE_Ett tredje sj\xc3\xb6slag stod 7 juli 1565 n\xc3\xa4ra Bornholm mellan den omkring 50 skepp starka svenska flottan under Klas Kristersson Horn och en f\xc3\xb6renad dansk-lybsk flotta under Otto Rud. Striden var mycket h\xc3\xa5rdnackad och slutade med fullst\xc3\xa4ndig seger f\xc3\xb6r svenskarna. De allierade f\xc3\xb6rlorade omkring 4 000 man och 6 skepp, av vilka 3 sj\xc3\xb6nk och 3 er\xc3\xb6vrades. Svenskarnas f\xc3\xb6rluster utgjordes av 3 skepp samt n\xc3\xa4rmare 1 000 man d\xc3\xb6da och s\xc3\xa5rade.\n_START_SECTION_\nAndra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nBornholm, som en del av Danmark, ockuperades av Tyskland relativt tidigt under andra v\xc3\xa4rldskriget, och fungerade som utkikspunkt under kriget. \xc3\x96ns perfekta centrala position i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n gjorde den till ett "naturligt fort" mellan Tyskland och Sverige, vilket effektivt kunde h\xc3\xa5lla ub\xc3\xa5tar och krigsskepp borta fr\xc3\xa5n tyskockuperade vatten. Flera bef\xc3\xa4stningsverk l\xc3\xa4ngs med kusten byggdes under kriget, och mycket av kustartilleriet hade mycket l\xc3\xa5ng r\xc3\xa4ckvidd. Dock anv\xc3\xa4ndes inget av dem och inte ens ett enda provskott avfyrades under ockupationen._NEWLINE_R\xc3\xb8nne blev, tillsammans med Neks\xc3\xb8, bombad av sovjeterna den 7 och 8 maj 1945, d\xc3\xa5 den tyske kommendanten von Kamptz hade beordrat att \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna sig till de allierade, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte ville kapitulera till sovjeterna. \xc3\x96n var central f\xc3\xb6r tyskarnas tillbakadragande fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stfronten. Bornholmarna blev f\xc3\xb6rvarnade om bombr\xc3\xa4derna, och byarna evakuerades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhand och enbart tio \xc3\xb6bor dog i bombningarna. I geng\xc3\xa4ld dog ett ok\xc3\xa4nt antal tyskar och baltiska flyktingar. Efter bombningarna ockuperade sovjeterna Bornholm. Den 5 april 1946 l\xc3\xa4mnade de sista sovjetiska trupperna \xc3\xb6n.'