b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes historia\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes historia b\xc3\xb6rjar formellt med stadens grundande under tidig medeltid.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ldre historia\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 sten\xc3\xa5ldern, omkring 4000 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus, ber\xc3\xa4knas att de f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa4nniskorna kom till trakten omkring det som idag \xc3\xa4r S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje. D\xc3\xa5 var m\xc3\xa4nniskorna fortfarande samlare, j\xc3\xa4gare och fiskare. Runt \xc3\xa5r 3000 f. Kr. tros bondekulturen ha n\xc3\xa5tt omr\xc3\xa5det. N\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskorna b\xc3\xb6rjade odla och h\xc3\xa5lla boskap blev de mer bofasta. Vid perioden 1500 - 400 f.Kr. fanns det ett brett sund mellan \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och M\xc3\xa4laren som med tiden smalnade av till f\xc3\xb6ljd av landh\xc3\xb6jningen. P\xc3\xa5 grund av landh\xc3\xb6jningen bildades sedermera \xc3\xa4ven en sand\xc3\xa5s i sundets mitt._NEWLINE_ _NEWLINE_Under folkvandringstiden fanns det en farled p\xc3\xa5 var sida om \xc3\xa5sen. Den v\xc3\xa4stra delen hade sin str\xc3\xa4ckning ungef\xc3\xa4r d\xc3\xa4r Storgatan numera ligger. Idag tros denna led vare den som kunde anv\xc3\xa4ndas l\xc3\xa4ngst, p\xc3\xa5 grund av terr\xc3\xa4ngen omkring platsen d\xc3\xa4r Sankta Ragnhilds kyrka senare kom att uppf\xc3\xb6ras._NEWLINE_Inflyttningen till S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 allvar f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 600-talet, under Sveriges f\xc3\xb6rhistoriska tid, d\xc3\xa5 landh\xc3\xb6jningen hade gjort farleden s\xc3\xa5 grund att den inte l\xc3\xa4ngre var farbar. Emellertid var det fortfarande den snabbaste v\xc3\xa4gen in i M\xc3\xa4laren. D\xc3\xa5 b\xc3\xa5tarna nu beh\xc3\xb6vde sl\xc3\xa4pas \xc3\xb6ver det tr\xc3\xa5nga n\xc3\xa4set med handkraft skapades m\xc3\xa5nga arbetstillf\xc3\xa4llen. De genomresande var \xc3\xa4ven i behov av service, vilket ytterligare bidrog till inflyttningen. Det \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst vid den h\xc3\xa4r tiden som det p\xc3\xa5 allvar kan talas om att ett samh\xc3\xa4lle v\xc3\xa4xer upp p\xc3\xa5 platsen._NEWLINE_Den d\xc3\xa5 omfattande trafiken med j\xc3\xa4rnvaror fr\xc3\xa5n Bergslagen till Nederl\xc3\xa4nderna och Tyskland fraktades i stort sett uteslutande med b\xc3\xa5t, och passerade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje.\n_START_SECTION_\nGrundandet av staden\n_START_PARAGRAPH_\nDet exakta \xc3\xa5rtalet n\xc3\xa4r S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje fick sina stadsprivilegier \xc3\xa4r inte helt klarlagt. Dock \xc3\xa4r de flesta idag eniga om att detta inte intr\xc3\xa4ffade efter \xc3\xa5r 1386. Vissa historiker menar dock att stadsprivilegier kan ha utdelats s\xc3\xa5 tidigt som \xc3\xa5r 1000, men av vem \xc3\xa4r dock oklart. F\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje omn\xc3\xa4mndes i de historiska k\xc3\xa4llorna var emellertid \xc3\xa5r 1070 av Adam av Bremen d\xc3\xa5 han i sitt verk Gesta Hammaburgensis Ecclesiae pontificum omn\xc3\xa4mner platsen i en beskrivning av v\xc3\xa4gen mellan Skara och Birka._NEWLINE_F\xc3\xb6r att bevaka infarten till S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje och M\xc3\xa4laren fr\xc3\xa5n havet bef\xc3\xa4stes M\xc3\xb6rk\xc3\xb6s norra udde redan under 1200-talet. P\xc3\xa5 1400-talet uppf\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4r ett slott som, tillsammans med stora delar av S\xc3\xb6rmlands kust, f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes av ryssarna under 1700-talet. H\xc3\xb6rningsholms slott uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 samma plats i mitten av 1700-talet, och \xc3\xa4r idag i privat \xc3\xa4go._NEWLINE_Hur det medeltida S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje s\xc3\xa5g ut vet forskare inte s\xc3\xa4kert. Emellertid antas omkring 50 personer bott i staden under 1000-talet. I slutet av \xc3\xa5rhundradet byggdes en stenkyrka. Troligtvis hade den en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare i tr\xc3\xa4. Enligt skriftliga k\xc3\xa4llor fanns ocks\xc3\xa5 ett r\xc3\xa5dhus och ett gilleshus. Bostadshusen var troligen timmerstugor med torvtak._NEWLINE_Slottsholmen \xc3\xa4r en \xc3\xb6 i nuvarande S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje kanal. Den ligger strax utanf\xc3\xb6r stadsdelen Brunns\xc3\xa4ng, omkring tre kilometers landv\xc3\xa4g norr om stadsk\xc3\xa4rnan. H\xc3\xa4r ligger den medeltida fogdeborgen Telge Hus, som uppf\xc3\xb6rdes under 1300-talet. Mellan \xc3\xa5ren 1318 och 1527 administrerades h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n Telgehus l\xc3\xa4n.  Omr\xc3\xa5det omfattade \xc3\x96knebo, H\xc3\xb6lebo och delar av Svartl\xc3\xb6sa h\xc3\xa4rader. Arkeologiska utgr\xc3\xa4vningar har visat att borgen var omgiven av en vallgrav, samt en p\xc3\xa5lsp\xc3\xa4rr som str\xc3\xa4ckt sig \xc3\xb6ver stora delar av Linasundet. Mellan 1434 och 1436 ledde Engelbrekt Engelbrektsson och Karl Knutsson (Bonde) ett uppror mot Kalmarunionen och Erik av Pommern. Kungens fogdar f\xc3\xb6rdrevs fr\xc3\xa5n sina borgar som sedan br\xc3\xa4ndes. F\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra den viktiga handeln i M\xc3\xa4laren f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Engelbrekt gr\xc3\xa4va en kanal igenom Telge, ett arbete som aldrig avslutades. Med en kanal igenom Telge s\xc3\xa5 skulle trafiken mellan \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och M\xc3\xa4laren kunna ledas f\xc3\xb6rbi det unionstrogna Stockholm. Engelbrekt lovade flera viktiga handelsst\xc3\xa4der fri lejd igenom Telge. Detta l\xc3\xa4r ha uppr\xc3\xb6rt fogden Bengt Stensson Natt och Dag, som fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var en av Engelbrekts anh\xc3\xa4ngare. Efter att Stensson beslagtog ett tyskt handelsskepp stacks Telge Hus i brand av Erik Kettilsson Puke 1435. Han var en av Engelbrekts n\xc3\xa4rmaste m\xc3\xa4n. 1448 uts\xc3\xa5gs Karl Knutsson (Bonde) till kung, och han p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade d\xc3\xa5 arbetet med att \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6ra en borg p\xc3\xa5 Slottsholmen. Den nya borgen fick namnet Karlsborg. Under sent 1400-tal f\xc3\xb6rlorade borgen mycket av sin betydelse, och \xc3\xb6vergavs d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r. Under tidigt 1500-tal beskrevs Telge Hus som \xe2\x80\x9domkullfallen\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\n1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nVid 1800-talets b\xc3\xb6rjan hade manufakturerna fr\xc3\xa5n 1700-talet lagts ner. Det enda som fanns kvar var tobaksproduktionen. Inv\xc3\xa5narantalet hade sjunkit till 960 personer, vilka fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjde sig p\xc3\xa5 handel med jordbruksvaror._NEWLINE_\xc3\x85r 1806 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades byggandet av S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje kanal. Med den tidens m\xc3\xa5tt m\xc3\xa4tt var det ett mycket stort byggprojekt. Det f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g \xc3\xa4ven stadens inv\xc3\xa5nare med inkomster i form av mat, logi, och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av verktyg och redskap._NEWLINE_1819 invigdes s\xc3\xa5 den nya kanalen, och f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 \xc3\xb6ver 1000 \xc3\xa5r var vattenv\xc3\xa4gen mellan \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och M\xc3\xa4laren \xc3\xb6ppen och farbar. Dock hade flera f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att f\xc3\xa5 leden farbar gjorts \xc3\xa4ndra sedan vikingatiden. Under 1400-talet l\xc3\xa4t Engelbrekt Engelbrektsson g\xc3\xb6ra vissa arbeten med att rensa upp och gr\xc3\xa4va i omr\xc3\xa5det. Detta f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes dock aldrig. Karl XI \xc3\xa5terupptog arbetet, och byggde en kanal mellan sj\xc3\xb6n Maren i centrala S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje och Igelstaviken. Denna kanal underh\xc3\xb6lls dock mycket d\xc3\xa5ligt och f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll med tiden. Rester av den \xc3\xa4r dock fortfarande synliga p\xc3\xa5 sina h\xc3\xa5ll. Framf\xc3\xb6r allt delen mellan Scanias huvudkontor och Pershagen d\xc3\xa4r vattenv\xc3\xa4gen fortfarande till st\xc3\xb6rsta del \xc3\xa4r \xc3\xb6ppen. Det var slutligen under Eric Nordewalls ledning mellan \xc3\xa5ren 1806 och 1809 som kanalen fick en sluss, och blev farbar hela v\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4laren till \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Idag \xc3\xa4r vattenv\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n Landsort via S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje till K\xc3\xb6ping med sina 103 sj\xc3\xb6mil (190 km) Sveriges l\xc3\xa4ngsta lotsfarled. Under tidigt 1900-tal hade kanalen \xc3\xa5terigen blivit alldeles f\xc3\xb6r smal och slingrig f\xc3\xb6r d\xc3\xa5tidens moderna fartyg. Under 1920-talet gr\xc3\xa4vdes kanalen \xc3\xa5terigen om, och utrustades d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven med en ny sluss. Slussen, som fortfarande \xc3\xa4r i bruk, \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta i Norden. Under 1970-talet genomf\xc3\xb6rdes ytterligare breddnings- och bottenarbeten i kanalen._NEWLINE_Traditionen att s\xc3\xa4lja S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljekringlor \xc3\xa4r flera hundra \xc3\xa5r gammal. De hade sin absoluta storhetstid d\xc3\xa5 staden var en popul\xc3\xa4r badort, allts\xc3\xa5 omkring b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1800-talet och fram\xc3\xa5t. De s\xc3\xa5ldes till turister av s\xc3\xa5 kallade Kringelgummor. N\xc3\xa4r journalisten Herman S\xc3\xb6derberg gjorde sin reportageserie om S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje f\xc3\xb6r Svenska Familj-Journalen \xc3\xa5r 1881 beskrev han kommersen med de \xe2\x80\x9dtjuserskor\xe2\x80\x9d som s\xc3\xa5lde Telgekringlor f\xc3\xb6r 25 \xc3\xb6re p\xc3\xa5sen. F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av kringlor, kakor och kex var p\xc3\xa5 den h\xc3\xa4r tiden mycket viktig f\xc3\xb6r staden. \xc3\x85r 1837 var hela 26 kringelf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljare skatteskrivna i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje. Kringelgummornas f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningsmetoder kom dock sedermera att bli s\xc3\xa5 aggressiva att de f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds att s\xc3\xa4lja p\xc3\xa5 stadens gator. Detta medf\xc3\xb6rde att stora delar av f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen flyttade ut till j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationen S\xc3\xb6dertelge \xc3\xb6fre, och senare \xc3\xa4ven S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje S\xc3\xb6dra. F\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra station h\xc3\xb6ll i sig en bra bit in p\xc3\xa5 1900-talet._NEWLINE_\xc3\x85r 1849 \xc3\xb6ppnades S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes kallvattenkurinr\xc3\xa4ttning efter utl\xc3\xa4ndsk f\xc3\xb6rebild. Denna f\xc3\xb6rlades till Badparken, och fick ett stort parkomr\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n Stadsparken \xc3\xa4nda till Torek\xc3\xa4llskogen. Anl\xc3\xa4ggningen hade b\xc3\xa5de kall- och varmvattenkurinr\xc3\xa4ttningar samt ett societetshus. Vattnet h\xc3\xa4mtades fr\xc3\xa5n Torek\xc3\xa4lla k\xc3\xa4lla. Byggandet av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen mellan S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje och Stockholm n\xc3\xa5gra \xc3\xa5rtionden senare gjorde att staden blev l\xc3\xa4ttillg\xc3\xa4nglig och d\xc3\xa4rigenom en av de popul\xc3\xa4raste kurorterna i landet. M\xc3\xa5nga av badg\xc3\xa4sterna bodde p\xc3\xa5 det ber\xc3\xb6mda Badhotellet._NEWLINE_Ekenbergs vagnfabrik grundades 1838. De hade sina lokaler norr om kyrkan, p\xc3\xa5 Storgatans v\xc3\xa4stra sida. AB Atlas k\xc3\xb6pte upp f\xc3\xb6retaget 1873. Familjen Ekenberg kom dock att finansiera flera andra industrif\xc3\xb6retag i staden._NEWLINE_\xc3\x85r 1860 invigdes j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen mellan S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje och Stockholm vilken blev oerh\xc3\xb6rt viktig f\xc3\xb6r staden. Hela V\xc3\xa4stra stambanan mellan Stockholm och G\xc3\xb6teborg stod f\xc3\xa4rdig tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare._NEWLINE_Under perioden \xc3\xb6ppnades flera stora fabriker. I Framn\xc3\xa4s startades petrokemisk tillverkning \xc3\xa5r 1860. I M\xc3\xa4larehamnen \xc3\xb6ppnades ett bryggeri under tidigt 1870-tal vilken kom att f\xc3\xb6rse staden med sockerdricka, \xc3\xb6l och svagdricka. Den starka industriella tillv\xc3\xa4xten medf\xc3\xb6rde en explosionsartad inflyttning. Mellan \xc3\xa5ren 1860 och 1875 f\xc3\xb6rdubblades inv\xc3\xa5narantalet fr\xc3\xa5n 1729 till 3011 personer._NEWLINE_1866 byggdes badanl\xc3\xa4ggningarna ut med ett varmbadhus. Kallbadanl\xc3\xa4ggningen fr\xc3\xa5n 1849 revs \xc3\xa5r 1886 d\xc3\xa5 den blivit omodern. Ett \xc3\xa5r senare stod en ny kallvattenkurinr\xc3\xa4ttning i morisk stil klar, vilken d\xc3\xa5 var sammanbyggd med varmbadhuset. P\xc3\xa5 sin tid ans\xc3\xa5gs den vara en av landets mest fashionabla och moderna kuranl\xc3\xa4ggningar. Badhuset och det tillh\xc3\xb6rande societetshuset l\xc3\xa5g i nuvarande kvarteret Asken. De revs 1964 respektive 1974. Hela anl\xc3\xa4ggningen totalf\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes dock i en brand 1903, men \xc3\xa5teruppbyggdes p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r. _NEWLINE_Badanl\xc3\xa4ggningen och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationens l\xc3\xa4ge bidrog till att stadens centrum vid den h\xc3\xa4r tiden b\xc3\xb6rjade flyttas alltmer i sydlig riktning. Idag \xc3\xa4r hela str\xc3\xa5ket fr\xc3\xa5n centralstationen \xc3\xb6ver J\xc3\xa4rnagatan, Saltsj\xc3\xb6torget, Olof Palmes plats och Storgatan kantat med butiker, restauranger och kaf\xc3\xa9er. Emellertid blir det genast glesare fr\xc3\xa5n omkring strax efter Sankta Ragnhilds kyrka och norrut. _NEWLINE_1874 tecknades ett avtal om gasleverans mellan AB Atlas och staden vilket innebar att S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje nu fick modern gasbelysning. Samma \xc3\xa5r beslutades det att Saltsj\xc3\xb6torget, J\xc3\xa4rnagatan och Storgatan skulle stens\xc3\xa4ttas, vilket genomf\xc3\xb6rdes 1876._NEWLINE_Efter byggnadsstadgans tillkomst 1874 tvingades alla st\xc3\xa4der att uppr\xc3\xa4tta en ny byggnadsordning. S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes var f\xc3\xa4rdig \xc3\xa5r 1873. Denna var betydligt h\xc3\xa5rdare reglerad \xc3\xa4n Anders Torstenssons plan fr\xc3\xa5n 1600-talet. H\xc3\xa4danefter fick nybyggda gator inte vara smalare \xc3\xa4n 40 fot (ca 12 meter). Hus fick inte heller t\xc3\xa4ckas med n\xc3\xa4ver, torv eller sp\xc3\xa5n. De enda till\xc3\xa5tna materialen var tegel, skiffer, asfalt och pl\xc3\xa5t. Inom stadens gr\xc3\xa4nser fick det inte heller f\xc3\xb6rekomma n\xc3\xa5gra v\xc3\xa4derkvarnar eller badstugor. I stadgan beslutades att S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje skulle expandera i nord/sydlig riktning (allts\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngsmed kanalen), samt i ett omr\xc3\xa5de \xc3\xb6ster om denna. Det antogs inte att det skulle beh\xc3\xb6vas n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i stadsk\xc3\xa4rnan inom n\xc3\xa5gon n\xc3\xa4ra stundande framtid. Utvecklingen kom dock att springa ifr\xc3\xa5n stadsplanen. Inflyttningen var under den h\xc3\xa4r tiden enorm. 1860 bodde det 1\xc2\xa0729 i staden. 20 \xc3\xa5r senare hade inv\xc3\xa5narantalet dubblats till 3\xc2\xa0510. Mycket av bostadsproblematiken l\xc3\xb6stes med f\xc3\xb6rt\xc3\xa4tning. Bland annat ersattes m\xc3\xa5nga av husen runt Storgatan med tv\xc3\xa5v\xc3\xa5ningshus med brutet tak. Dessa hade n\xc3\xa5gon form av aff\xc3\xa4rsr\xc3\xb6relse i markplan, bost\xc3\xa4der ovanp\xc3\xa5, och lagerlokaler p\xc3\xa5 vinden. P\xc3\xa5 1890-talet r\xc3\xa4ckte det inte l\xc3\xa4ngre med att f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ta de centrala delarna, utan plats b\xc3\xb6rjade s\xc3\xb6kas lite utanf\xc3\xb6r dessa f\xc3\xb6r att ordna med bost\xc3\xa4der. Eftersom det inte fanns n\xc3\xa5gon kollektivtrafik att tala om lades bost\xc3\xa4derna s\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra arbetsplatserna som det var m\xc3\xb6jligt._NEWLINE_Tack vare industrialiseringen och badanl\xc3\xa4ggningen \xc3\xb6kade v\xc3\xa4lst\xc3\xa5ndet i staden snabbt. Stadsmilj\xc3\xb6n blev mer p\xc3\xa5kostad. Fr\xc3\xa5n att tidigare bara varit en tr\xc3\xa4stad, uppf\xc3\xb6rdes nu flera stora stenhus i tre eller fyra v\xc3\xa5ningar. Dessa ersatte ofta \xc3\xa4ldre tv\xc3\xa5v\xc3\xa5ningshus i tr\xc3\xa4._NEWLINE_Gemensamt f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga av S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes byggnader fr\xc3\xa5n 1880-talet \xc3\xa4r de pr\xc3\xa4glas av nyren\xc3\xa4ssansens \xc3\xb6nskan om att anv\xc3\xa4nda ornament och kompositionsprinciper fr\xc3\xa5n europeiskt 1400-, 1500- och 1600-tal. Exempel p\xc3\xa5 nyren\xc3\xa4ssansbyggnader i staden \xc3\xa4r Stadshotellet och fastigheten Saturnus 7 p\xc3\xa5 Olof Palmes plats. P\xc3\xa5 1890-talet m\xc3\xa4rks en slags motreaktion mot nyren\xc3\xa4ssansen i byggnationen. Ist\xc3\xa4llet b\xc3\xb6rjade byggnader av \xe2\x80\x9d\xc3\xa4kta\xe2\x80\x9d material, s\xc3\xa5som tegel efterfr\xc3\xa5gas. S\xc3\xb6dra Oxbacksskolan \xc3\xa4r ett bra exempel p\xc3\xa5 denna byggnadstyp. _NEWLINE_Under 1800-talets senare del uppf\xc3\xb6rdes ett flertal skolor i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje. D\xc3\xa4ribland Oxbackens folkskola och l\xc3\xa4roverk, vars s\xc3\xb6dra byggnad uppf\xc3\xb6rdes 1883\xe2\x80\x931886. \xc3\x85r 1894 fanns behov av ytterligare lokaler, varf\xc3\xb6r en likadan byggnad uppf\xc3\xb6rdes norr om skolan \xc3\xa5r 1895. B\xc3\xa5da byggnaderna genomgick en inv\xc3\xa4rtes totalrenovering mellan \xc3\xa5r 1992 och 1994, men har beh\xc3\xa5llit sin ursprungliga fasad. Den allra f\xc3\xb6rsta folkskolan i staden var dock Torek\xc3\xa4llskolan, vilken idag \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen i korsningen av Torek\xc3\xa4llgatan och Nygatan. Den uppf\xc3\xb6rdes 1869, men har igenom \xc3\xa5ren byggts om och till vid flera tillf\xc3\xa4llen. \xc3\x85ren 1911\xe2\x80\x931912 uppf\xc3\xb6rdes ocks\xc3\xa5 L\xc3\xa4roverket p\xc3\xa5 Erik Dahlbergs v\xc3\xa4g._NEWLINE_D\xc3\xa5 konjunkturen f\xc3\xb6ll drabbades \xc3\xa4ven S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje. AB Atlas lade ner sin verksamhet 1887. Fr\xc3\xa5n tidigare 300 industriarbetare \xc3\xa5r 1872, fanns det bara h\xc3\xa4lften kvar 1888. Detta medf\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 ett minskat skatteunderlag, vilket f\xc3\xb6rsenade utbyggnaden av vattenledningar i staden. 1878 beviljade kungen stapelfrihet \xc3\xa5t S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje (r\xc3\xa4tt att bedriva import och export), i utbyte mot att tullverket skulle f\xc3\xa5 ha lokaler d\xc3\xa4r. Samtidigt muddrades hamnen vid Saltsj\xc3\xb6torget f\xc3\xb6r att ge plats \xc3\xa5t st\xc3\xb6rre, mer djupg\xc3\xa5ende fartyg. Efter detta kom tonvikten att \xc3\xa5ter flyttas till sj\xc3\xb6fart.\n_START_SECTION_\n1900-talet fram till 1945\n_START_PARAGRAPH_\nVid sekelskiftet 1900 etablerades flera stora fabriker i staden: Svenska Centrifug AB (1896), AB S\xc3\xb6dertelge Verkst\xc3\xa4der (1897), Baltic (1906), Aktiebolaget Astra Apotekarnes Kemiska Fabriker (Astra) (1913), Tobaksmonopolet (1915) och Wedaverken (1917). Mest intressant \xc3\xa4r kanske bildandet av VABIS, Vagnfabriks-Aktiebolaget i S\xc3\xb6dertelge (1891), som \xc3\xa5r 1911 slogs samman med sk\xc3\xa5nska Scania och bildade Scania-Vabis. Numera anv\xc3\xa4nder bolaget dock endast namnet Scania._NEWLINE_Stadens befolkningsutveckling har efter detta varit stadigt mycket positiv, och fr\xc3\xa5n att \xc3\xa5r 1800 endast ha 960 inv\xc3\xa5nare har S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje successivt v\xc3\xa4xt. \xc3\x85r 1865, innan industrialiseringen tog fart, bodde det 2\xc2\xa0044 personer i staden. Efter fabriksetableringarna \xc3\xb6kade befolkningen kraftigt. 1890 hade S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje 4\xc2\xa0590 inv\xc3\xa5nare, \xc3\xa5r 1900 var det 8\xc2\xa0207 och 1917 hade inv\xc3\xa5narantalet \xc3\xb6kat till 14\xc2\xa0479. 1995 var 57\xc2\xa0327 personer bosatta i staden. \xc3\x85r 2000 var inv\xc3\xa5narantalet 59\xc2\xa0342. Om den n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna t\xc3\xa4torten Pershagen, vars postort \xc3\xa4r S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje, r\xc3\xa4knas med hade staden 61\xc2\xa0560 inv\xc3\xa5nare. Samma siffra f\xc3\xb6r \xc3\xa5r 2005 var 62\xc2\xa0493 personer._NEWLINE_Vid sekelskiftet 1899-1900 hade S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje v\xc3\xa4xt till \xc3\xb6ver 8\xc2\xa0000 personer. Byggnadsstadgan fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1880 var nu helt otillr\xc3\xa4cklig. De styrande i staden gillade inte alls utvecklingen med expansion utanf\xc3\xb6r de d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r avsedda omr\xc3\xa5dena. 1899 fick en kommitt\xc3\xa9 i uppdrag att hitta en l\xc3\xa4mplig l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 detta. Resultatet blev bland annat att staden gick in och k\xc3\xb6pte ett par g\xc3\xa5rdar i n\xc3\xa4rheten som skulle kunna uppl\xc3\xa5tas f\xc3\xb6r bebyggelse._NEWLINE_Per Olof Hallman gjorde en ny stadsplan \xc3\xa5r 1903. Den kom att omarbetas n\xc3\xa5got av Cyrillus Johansson och Albert Liljenberg \xc3\xa5r 1920. Byggnationen \xc3\xb6kade nu kraftigt, vilket h\xc3\xb6ll i sig fram till f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Stora delar av centrala staden fick ge plats \xc3\xa5t moderna stenhus. Efter Hallmans planer s\xc3\xa4nktes ocks\xc3\xa5 J\xc3\xa4rnagatan utmed kvarteret Uranus. Det f\xc3\xb6rsta stenhuset enligt Hallmans planer stod klart \xc3\xa5r 1916 i kvarteret V\xc3\xa4duren. Mellan f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och \xc3\xa5r 1930 avstannade inflyttningen dock n\xc3\xa5got. Befolkningen l\xc3\xa5g konstant p\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r 15\xc2\xa0000._NEWLINE_Ett elverk \xc3\xb6ppnades 1908. Vid 1918 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades elektrifieringen av staden p\xc3\xa5 allvar. _NEWLINE_Under 1900-talets b\xc3\xb6rjan b\xc3\xb6rjade S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes inv\xc3\xa5nare bygga egnahem, och flera nya stadsdelar tillkom som en f\xc3\xb6ljd av detta. Omr\xc3\xa5det \xc3\xb6ster om kanalen b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 exploateras. 1907 uppf\xc3\xb6rdes S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje sjukhus (d\xc3\xa5 S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje lasarett) d\xc3\xa4r. Sekelskiftet innebar ocks\xc3\xa5 byggnation i jugendstil._NEWLINE_Nationalromantiken under 1900-talets b\xc3\xb6rjan gjorde att inspiration h\xc3\xa4mtades fr\xc3\xa5n \xc3\xa4ldre dagar, s\xc3\xa5som medeltid och vasaren\xc3\xa4ssansen. Byggnaderna uppf\xc3\xb6rdes med branta tak och i r\xc3\xb6dbrunt tegel, alternativt med slammade eller putsade fasader. Dessa byggnader lades dock inte i stadsk\xc3\xa4rnan._NEWLINE_Depressionen efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget medf\xc3\xb6rde stor arbetsl\xc3\xb6shet i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje. Trots omfattande n\xc3\xb6dhj\xc3\xa4lp lyckades inte krisen d\xc3\xa4mpas. Stora summor investerades i gatu- och vattenledningsarbeten i syfte att \xc3\xb6ka syssels\xc3\xa4ttningen. Krisen f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrades dock ytterligare. \xc3\x85r 1922 \xc3\xb6ppnades det nya havsbadet, och i och med det var krisen tillf\xc3\xa4lligt \xc3\xb6ver. Stadens sanit\xc3\xa4ra standard f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades ocks\xc3\xa5 kraftigt av det omfattande vatten- och kloakanl\xc3\xa4ggningsarbetet. 1928 ersattes den gasdrivna gatubelysningen fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1874 med el. S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje blev f\xc3\xb6rst i landet med att ha fullst\xc3\xa4ndigt elektrifierad gatubelysning._NEWLINE_Under tidigt 1900-tal hade kanalen blivit alldeles f\xc3\xb6r smal och slingrig f\xc3\xb6r d\xc3\xa5tidens moderna fartyg. P\xc3\xa5 1920-talet gr\xc3\xa4vdes kanalen \xc3\xa5terigen om, och utrustades d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven med en ny sluss. 1924 invigdes den nya f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade kanalen. Arbetet med den hade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrat stadsbilden radikalt. Promenadv\xc3\xa4garna p\xc3\xa5 kanalbanken som varit mycket viktiga f\xc3\xb6r badortsstaden f\xc3\xb6rsvann ocks\xc3\xa5 i och med detta. Bron som fanns vid gamla slussen f\xc3\xb6rsvann. Detsamma g\xc3\xa4llde landsv\xc3\xa4gsbron. Ist\xc3\xa4llet uppf\xc3\xb6rdes en klaffbro n\xc3\xa4ra nuvarande M\xc3\xa4larbron. Den nya slussen f\xc3\xb6rlades l\xc3\xa4gre s\xc3\xb6derut \xc3\xa4n den gamla. Resterna av den ursprungliga slussen finns fortfarande kvar. F\xc3\xb6r verksamheten runt kanalen uppf\xc3\xb6rdes flera byggnader vid nya slussen, vilka utg\xc3\xb6r en enhetlig milj\xc3\xb6 som till stora delar fortfarande \xc3\xa4r bevarad. Slussen i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta i Norden. Under 1970-talet genomf\xc3\xb6rdes ytterligare breddnings- och bottenarbeten i kanalen._NEWLINE_Mellan \xc3\xa5ren 1926 och 1943 saknade S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje en fast stadsarkitekt. Ist\xc3\xa4llet anlitades arkitekter p\xc3\xa5 konsultbasis. En som ofta anlitades var Tore E:son Lindhberg. Han flyttade till S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje \xc3\xa5r 1914 och ritade flera byggnader, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l privata som offentliga, fram till sin bortg\xc3\xa5ng 1950._NEWLINE_Storgatan breddades 1927 i samband med en reglering av kvarteret Castor. Under 1920-talet \xc3\xa5tertogs en klassicerande byggnadsstil, efter inspiration fr\xc3\xa5n Tyskland och Danmark. Byggnaderna fr\xc3\xa5n tiden \xc3\xa4r mycket systematiska, och \xc3\xa4r i m\xc3\xa5nga fall indelade med pilaster. I S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje uppf\xc3\xb6rdes m\xc3\xa5nga hus i denna stil._NEWLINE_I kvarteret N\xc3\xb6tviveln i korsningen mellan Oxbacksgatan och S:t Ragnhildsgatan uppf\xc3\xb6rdes det nya Folkets Hus \xc3\xa5r 1923. Arkitekt Lindhberg ritade den klassicistiska byggnaden, vilken kom att rivas \xc3\xa5r 1971. Emellertid kan en annexbyggnad fortfarande besk\xc3\xa5das p\xc3\xa5 platsen. Lindberg ritade \xc3\xa4ven ett stort bostadshus i kvarteret V\xc3\xa4duren. Fastigheten V\xc3\xa4duren 10 som vetter mot J\xc3\xa4rnagatan och Saltsj\xc3\xb6torget \xc3\xa5 ena sidan, samt Strandgatan \xc3\xa5 den andra. L\xc3\xa4ngsmed Strandgatan byggdes stora aff\xc3\xa4rslokaler, vilka inhyste Tullverket under l\xc3\xa5ng tid. Granne med V\xc3\xa4duren 10 ligger V\xc3\xa4duren 5 som var ett annex till Stadshotellet._NEWLINE_Efter 1936 b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6retagen nyanst\xc3\xa4lla. Sj\xc3\xb6farten \xc3\xb6kade ocks\xc3\xa5. Detta medf\xc3\xb6rde ett st\xc3\xb6rre skatteunderlag, som finansierade nya skolor, brandstation och liknande. Emellertid innebar den f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade konjunkturen och inflyttningen bostadsbrist.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5n 1945 till idag\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1960-talet ans\xc3\xa5gs f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes centrala delar underm\xc3\xa5liga. Samtidigt som staden v\xc3\xa4xte, och moderna flerfamiljshus uppf\xc3\xb6rdes i ytteromr\xc3\xa5dena, dominerades stadsk\xc3\xa4rnan av relativt sm\xc3\xa5 tr\xc3\xa4hus. De styrande i staden besl\xc3\xb6t sig d\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att genomf\xc3\xb6ra den s\xc3\xa5 kallade \xe2\x80\x9dcitysaneringen\xe2\x80\x9d, d\xc3\xa4r kvarteren kring den nuvarande g\xc3\xa5gatan (den bilfria delen av Storgatan) revs. En del av byggnaderna flyttades till stadsmuseet Torek\xc3\xa4llberget, som p\xc3\xa5 den tiden l\xc3\xa5g v\xc3\xa4l utanf\xc3\xb6r staden. Rivningarna och nybyggnationen p\xc3\xa5verkade fr\xc3\xa4mst omr\xc3\xa5det Nygatan \xe2\x80\x93 Storgatan (g\xc3\xa5gatan) - K\xc3\xb6pmangatan. D\xc3\xa4remot bevarades mycket av 17- och 1800-talsbebyggelsen omkring Olof Palmes plats, Marenplan, Saltsj\xc3\xb6torget och Stortorget skonades dock._NEWLINE_Efter detta byttes m\xc3\xa5nga av de gamla bostadshusen fr\xc3\xa5n 1880-talet ut mot moderna fyrav\xc3\xa5ningshus. Mycket av detta skedde i HSB:s regi. Bland annat tillkom stadsdelen S\xc3\xb6dra. Vid tiden f\xc3\xb6r detta p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades \xc3\xa4ven arbetskraftsinvandringen. P\xc3\xa5 1950-talet hade all central mark tagit slut. Expansionskraven ledde fram till att mark s\xc3\xb6ktes l\xc3\xa4ngre och l\xc3\xa4ngre ut. Omr\xc3\xa5den som Saltskog, Ronna, Geneta och B\xc3\xa5rstabergen uppf\xc3\xb6rdes. P\xc3\xa5 1960-talet v\xc3\xa4xte S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje med n\xc3\xa4stan 50\xc2\xa0%, vilket ledde till att ytterligare expansionsbehov. Vid tiden f\xc3\xb6r detta tillkom ocks\xc3\xa5 motorv\xc3\xa4gen som g\xc3\xa5r s\xc3\xb6der och \xc3\xb6ster om staden, vilket avlastade trafiken i stadsk\xc3\xa4rnan markant._NEWLINE_1960 var S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje fortfarande en ganska liten stad med en i stort sett homogen befolkning p\xc3\xa5 33\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare. P\xc3\xa5 1960-talet kom dock demografin i staden att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras radikalt. H\xc3\xb6gkonjunkturen och strukturomvandlingen ledde till stordrift och \xc3\xb6kad f\xc3\xb6retagskoncentration och de stora f\xc3\xb6retagen \xe2\x80\x93 Scania-Vabis och Astra \xe2\x80\x93 ropade efter folk. Mobiliseringen skedde i f\xc3\xb6rsta hand genom rekrytering av arbetskraft i delar av landet som drabbats h\xc3\xa5rt av strukturomvandlingen, fr\xc3\xa4mst Norrland. N\xc3\xa4r inte det r\xc3\xa4ckte b\xc3\xb6rjade arbetskraft att rekryteras och flytta hit fr\xc3\xa5n andra l\xc3\xa4nder. Huvuddelen av den invandrande arbetskraften kom fr\xc3\xa5n Finland, men ocks\xc3\xa5 Grekland, Italien och Jugoslavien. _NEWLINE_M\xc3\xa5nga av S\xc3\xb6dert\xc3\xa4ljes inv\xc3\xa5nare har finskt ursprung. Inflyttningen b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 allvar redan p\xc3\xa5 1940-talet d\xc3\xa5 visumtv\xc3\xa5nget upph\xc3\xb6rde, och \xc3\xb6kade p\xc3\xa5 1950-talet i och med inf\xc3\xb6randet av lagen om en gemensam arbetsmarknad i hela Norden. P\xc3\xa5 1970-talet avtog den finska invandringen. F\xc3\xb6rst bosatte sig m\xc3\xa5nga finl\xc3\xa4ndare i Ronna och senare i Saltskog, men idag \xc3\xa4r de spridda \xc3\xb6ver hela kommunen. Eftersom m\xc3\xa5nga finl\xc3\xa4ndare var arbetskraftsinvandrare, och industriarbetet kunde utf\xc3\xb6ras utan st\xc3\xb6rre kunskaper i svenska, beh\xc3\xa4rskar m\xc3\xa5nga av de \xc3\xa4ldre idag inte det svenska spr\xc3\xa5ket fullt ut. Finlandia och Finlandssvenska f\xc3\xb6reningen \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 stora lokala f\xc3\xb6reningar som organiserar folkgruppen. Det finns \xc3\xa4ven en finsk pingstf\xc3\xb6rsamling vid Dalparken, samt en pension\xc3\xa4rsf\xc3\xb6rening och teater. Den sverigefinska gruppen \xc3\xa4r fortfarande den \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset st\xc3\xb6rsta etniska minoriteten i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje, precis som i Sverige i \xc3\xb6vrigt. Som f\xc3\xb6ljd av Irakkriget har et stort antal irakiska flyktingar bosatt sig i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje och 2007 uppm\xc3\xa4rksammades det i b\xc3\xa5de svenska och utl\xc3\xa4ndska medier att S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje tar emot fler irakiska flyktingar \xc3\xa4n USA och Kanada g\xc3\xb6r tillsammans._NEWLINE_ _NEWLINE_P\xc3\xa5 1970-talet fanns det \xc3\xa5ter behov av att etablera nya bostadsomr\xc3\xa5den. Eftersom de styrande i staden hade sett verkligheten springa ifr\xc3\xa5n prognoser under snart 100 \xc3\xa5rs tid valde de att satsa ordentligt. I och med detta tillkom Hovsj\xc3\xb6 och Lina. Ungef\xc3\xa4r samtidigt b\xc3\xb6rjade inflyttningen avstanna, f\xc3\xb6r att n\xc3\xa4stintill upph\xc3\xb6ra helt n\xc3\xa5got \xc3\xa5r senare. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utreddes m\xc3\xb6jligheten att helt avbryta bygget i Hovsj\xc3\xb6. Emellertid ans\xc3\xa5gs det kostsammare \xc3\xa4n att fullf\xc3\xb6lja det. Efter detta stod staden med ett stort antal tomma l\xc3\xa4genheter, vilket innebar m\xc3\xb6jlighet att ta emot flyktingar. P\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r har m\xc3\xa5nga assyrier/syrianer och armenier bosatt sig i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje. St\xc3\xb6rst har inflyttningen varit i omr\xc3\xa5dena Hovsj\xc3\xb6 och Ronna. Trots den mycket stora invandringen av assyrier och syrianer \xc3\xa4r den sverigefinska gruppen fortfarande den \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset st\xc3\xb6rsta etniska minoriteten i S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje_NEWLINE_P\xc3\xa5 1980-talet byggdes mycket av det som staden idag \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r. I november \xc3\xa5r 1985 h\xc3\xb6ll konsthallen en mycket omtyckt utst\xc3\xa4llning baserad p\xc3\xa5 en fransk bok vid namn \xe2\x80\x9dTom Tit \xe2\x80\x93 La Science Amusante\xe2\x80\x9d (svensk titel: Tom Tits Experiment \xe2\x80\x93 Vetenskapliga f\xc3\xb6rstr\xc3\xb6elser). P\xc3\xa5 grund av dess popularitet blev utst\xc3\xa4llningen permanent. Idag \xc3\xa4r Tom Tits Experiment ett av Sveriges st\xc3\xb6rsta science centers. \xc3\x85r 1987 invigdes \xc3\xa4ven det ombyggda badhuset, \xc3\xa4ventyrsbadet Sydpoolen, som tidigare varit ett mer normalt badhus, ursprungligen invigt 1964. Med cirka 400\xc2\xa0000 bes\xc3\xb6kare \xc3\xa5rligen \xc3\xa4r Sydpoolen en av landets popul\xc3\xa4raste badanl\xc3\xa4ggningar.'