b'\n_START_ARTICLE_\nTaiwan\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nTaiwan \xc3\xa4r en kapitalistisk marknadsekonomi. Man har en v\xc3\xa4lutvecklad tillverkningsindustri och en betydande export vilken lett till ett stort handels\xc3\xb6verskott mot omv\xc3\xa4rlden. Valutareserven \xc3\xa4r den tredje st\xc3\xb6rsta i v\xc3\xa4rlden (2005), till viss del beroende p\xc3\xa5 att Guomindang-partiet under flykten undan de kommunistiska trupperna i Fastlandskina tog med sig hela den kinesiska guld- och valutareserven till \xc3\xb6n. I dag har de b\xc3\xa5da kinesiska de facto-staterna ett mycket stort ekonomiskt utbyte med varandra, vilket huvudsakligen sker via det kinesiska territoriet Hongkong. Folkrepublikens Kina \xc3\xa4r Republiken Kinas st\xc3\xb6rsta exportmarknad. Aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n Taiwan har investerat mycket stora belopp i uppbyggnaden av f\xc3\xb6retag och industrier i Folkrepublikens Kina. Ett stort antal av Taiwans medborgare bor och verkar i Folkrepublikens Kina. Antalet m\xc3\xa4nniskor fr\xc3\xa5n det kinesiska fastlandet som bes\xc3\xb6ker, studerar eller arbetar i Taiwan \xc3\xa4r dock \xc3\xa4nnu starkt begr\xc3\xa4nsat, fr\xc3\xa4mst beroende p\xc3\xa5 strikt lagstiftning i Republiken Kina. _NEWLINE_Under Asiens finansiella kris 1998 klarade sig staten relativt bra j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med flera av sina grannl\xc3\xa4nder, bland dem Malaysia, Sydkorea och Thailand. D\xc3\xa4remot innebar den globala l\xc3\xa5gkonjunkturen 2001 att Taiwan f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i modern historia hade ett \xc3\xa5r med negativ ekonomisk tillv\xc3\xa4xt. Dessutom var arbetsl\xc3\xb6sheten rekordh\xc3\xb6g detta \xc3\xa5r. Bland naturresurserna m\xc3\xa4rks naturgas, kalksten, marmor och asbest. Cirka 24 procent av landets yta \xc3\xa4r odlingsbar mark. \xc3\x85r 1952 stod jordbruket f\xc3\xb6r 32 procent av bruttonationalprodukten, nu \xc3\xa4r andelen 2 procent. Drygt h\xc3\xa4lften (58 procent) av landets yta r\xc3\xa4knas som skogsmark._NEWLINE_Elektriciteten framst\xc3\xa4lls med fossila br\xc3\xa4nslen (71 procent), k\xc3\xa4rnkraft (23 procent) och vattenkraft (6 procent). Den taiwanesiska industrin har under senaste \xc3\xa5rtionden haft god draghj\xc3\xa4lp av det halvstatliga forskningsinstitutet ITRI. Denna politik har inspirerats av den ekonomiska utveckling som pr\xc3\xa4glat grannlandet och den tidigare kolonialmakten Japan, d\xc3\xa4r Industri- och handelsministeriet under efterkrigstiden spelade en avg\xc3\xb6rande styrande roll f\xc3\xb6r Japans stora industri- och exportf\xc3\xb6retag. De j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis mycket l\xc3\xa5ga produktionskostnaderna i Kina har under 1990- och 2000-talet lett till att flera av Taiwans tillverkningsindustrier valt att flytta \xc3\xb6ver sin produktion till Folkrepubliken Kina. Den stora internationella uppm\xc3\xa4rksamheten Folkrepubliken Kina f\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r sin snabba ekonomiska utveckling har ocks\xc3\xa5 bidragit till ett minskat internationellt intresse f\xc3\xb6r att investera p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. _NEWLINE_Dessa tv\xc3\xa5 faktorer har lett till l\xc3\xa4gre ekonomisk tillv\xc3\xa4xt, samt fallande reall\xc3\xb6ner och \xc3\xb6kad arbetsl\xc3\xb6shet inom vissa yrkesgrupper, fr\xc3\xa4mst bland l\xc3\xa5gavl\xc3\xb6nad och l\xc3\xa5gutbildad arbetskraft. De \xc3\xb6kade m\xc3\xb6jligheterna till att f\xc3\xa5 avkastning p\xc3\xa5 sitt kapital, vilket globaliseringen och Folkrepubliken Kinas ekonomiska \xc3\xb6ppnande inneburit, har samtidigt lett till \xc3\xb6kat v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd bland ekonomiskt redan v\xc3\xa4lst\xc3\xa4llda grupper. Fenomenet att de rikaste i samh\xc3\xa4llet blir rikare, samtidigt som de fattiga och l\xc3\xa5gutbildade blir \xc3\xa4nnu fattigare, har under 2000-talet lett till en omfattande politisk debatt i riket. Fenomenet kallas allm\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r ett M-typssamh\xc3\xa4lle, efter en bok av en japansk nationalekonom, vari ett liknande fenomen i Japan beskrivits i detalj. Japan, som tidigare haft en mycket framg\xc3\xa5ngsrik tillverknings- och verkstadsindustri, har under de senaste 20 \xc3\xa5ren genomg\xc3\xa5tt en omfattande ekonomisk omstrukturering, fr\xc3\xa4mst genom utflyttning av ett stort antal arbetstillf\xc3\xa4llen till Folkrepubliken Kina, d\xc3\xa4r l\xc3\xb6neniv\xc3\xa5erna \xc3\xa4r avsev\xc3\xa4rt l\xc3\xa4gre. Taiwan har fortfarande en relativt h\xc3\xb6g ekonomisk tillv\xc3\xa4xt i internationell j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse, ca 5\xc2\xa0% (2007). Denna tillv\xc3\xa4xt karakt\xc3\xa4riseras dock av en stor regional obalans, d\xc3\xa4r huvuddelen av tillv\xc3\xa4xten koncentreras till huvudstaden Taipei.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nDe st\xc3\xb6rsta etniska grupperna \xc3\xa4r taiwaneser (70 procent), hakka (14 procent) och fastlandskineser anl\xc3\xa4nda efter 1945 (14 procent). \xc3\x84ven den grupp som kallas "taiwaneser" \xc3\xa4r dock hankineser i grunden, invandrade fr\xc3\xa5n det kinesiska fastlandet under historisk tid, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n provinserna Fujian och Guangdong. Endast tv\xc3\xa5 procent r\xc3\xa4knas som egentlig ursprungsbefolkning. Dessa talar olika austronesiska spr\xc3\xa5k och \xc3\xa4r kulturellt och genetiskt besl\xc3\xa4ktade med andra polynesiska och malajiska folkgrupper i Stilla havet och Sydostasien. De har bott p\xc3\xa5 \xc3\xb6n l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6re den kinesiska koloniseringen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades under 1600-talet. I dag finns sexton olika minoritetsfolk p\xc3\xa5 Taiwan: amisfolket, atayal, bunun, kanakanavu, kavalan, paiwan, puyuma, rukai, saisiyat, saaroafolket (hla\'alua), sakizaya (sakuzaya), seediq, taroko (truku), thao, tsoufolket och yamifolket (tao)._NEWLINE_Medellivsl\xc3\xa4ngden i landet \xc3\xa4r 75 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r m\xc3\xa4n och 81 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r kvinnor (2009). Man talar mandarin, taiwanesiska (min) och hakka-dialekter.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nBetydande religioner \xc3\xa4r buddhism, konfucianism och taoism (tillsammans 93 procent). P\xc3\xa5 \xc3\xb6n har det tidigare och bedrivs \xc3\xa4ven i dag missionsverksamhet fr\xc3\xa5n ett flertal kristna samfund. Fem procent av \xc3\xb6ns befolkning ber\xc3\xa4knas i dag tillh\xc3\xb6ra olika kristna samfund. Kristna kyrkor tillh\xc3\xb6r i dag stadsbilden i de flesta st\xc3\xa4derna och st\xc3\xb6rre samh\xc3\xa4llena p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. Ett flertal sjukhus har grundats, och drivs fortfarande, av kristna organisationer.'