b'\n_START_ARTICLE_\nDramaturgi\n_START_PARAGRAPH_\nDramaturgi handlar om hur en ber\xc3\xa4ttelse \xc3\xa4r uppbyggd rent strukturellt. Det \xc3\xa4r \xc3\xa4ven l\xc3\xa4ran om hur man bygger upp en ber\xc3\xa4ttelse p\xc3\xa5 ett bra och \xc3\xa4ndam\xc3\xa5lsenligt s\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRedan Aristoteles skrev p\xc3\xa5 300-talet f.Kr. en versl\xc3\xa4ra (poetik) som talade om hur en ber\xc3\xa4ttelse skulle byggas upp f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 b\xc3\xa4sta effekt. Han delade till exempel in ber\xc3\xa4ttelsen i b\xc3\xb6rjan, mitt och slut, och gav recept f\xc3\xb6r hur karakt\xc3\xa4rsutvecklingen skulle se ut._NEWLINE_Sedan dess har m\xc3\xa5nga andra gjort samma sak, bland andra Horatius som under det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rhundradet f.Kr. skrev "Ars Poetica". Under resten av litteraturhistorien har det alltid funnits olika typer av redakt\xc3\xb6rer som ibland med, ibland utan n\xc3\xa5gra fasta regler f\xc3\xb6r hur bra ber\xc3\xa4ttelser ska se ut, har hj\xc3\xa4lpt f\xc3\xb6rfattare att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra sina ber\xc3\xa4ttelser.'