b'\n_START_ARTICLE_\nTarfaladalen\n_START_PARAGRAPH_\nTarfaladalen eller Tarfalavagge (nordsamiska Darfalv\xc3\xa1ggi) \xc3\xa4r den h\xc3\xb6gfj\xc3\xa4llsdal som ligger n\xc3\xa4rmast \xc3\xb6ster om den bergsrygg som Kebnekaises nord- och sydtopp ing\xc3\xa5r i. L\xc3\xa4ngst upp i Tarfaladalen ligger det omr\xc3\xa5de som vanligen kallas Tarfala._NEWLINE_I Tarfala har Svenska Turistf\xc3\xb6reningen (STF) en fj\xc3\xa4llstuga. Cirka en kilometer i sydostlig riktning fr\xc3\xa5n Tarfalastugan ligger Tarfala forskningsstation, d\xc3\xa4r det bedrivs f\xc3\xa4ltstudier i glaciologi p\xc3\xa5 Tarfalas glaci\xc3\xa4rer. Stationen tillh\xc3\xb6r Stockholms universitet. Forskarna studerar massbalans, avsm\xc3\xa4ltning och andra egenskapar hos bland annat Storglaci\xc3\xa4ren vid Tarfalastationen, som har engagerat vetenskapsm\xc3\xa4n \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden.\n_START_SECTION_\nOmr\xc3\xa5desbeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det \xc3\xa4r h\xc3\xb6galpint och stenigt. Dalen omg\xc3\xa4rdas f\xc3\xb6rutom av Kebnekaisemassivets utl\xc3\xb6pare Norra och S\xc3\xb6dra Klippbergen \xc3\xa4ven av Kaskasapakte (2\xc2\xa0043 m \xc3\xb6.h.), Kaskasatj\xc3\xa5kka (2\xc2\xa0076 m\xc2\xa0\xc3\xb6.h.), Tarfalatj\xc3\xa5kka (1\xc2\xa0911 m\xc2\xa0\xc3\xb6.h.) och Tarfalapakte (1\xc2\xa0806 m\xc2\xa0\xc3\xb6.h.). Flera glaci\xc3\xa4rer mynnar ut i dalen, varibland de st\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r Storglaci\xc3\xa4ren, Isfallsglaci\xc3\xa4ren och Kebnepakteglaci\xc3\xa4ren. _NEWLINE_Omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r popul\xc3\xa4rt f\xc3\xb6r glaci\xc3\xa4rvandring och alpin kl\xc3\xa4ttring. Fr\xc3\xa5n Ladtjovagge g\xc3\xa5r en sommar- och vinterled fram till Tarfalajaure. Vidare finns inga officiella leder, men vanliga f\xc3\xa4rdv\xc3\xa4gar \xc3\xa4r upp \xc3\xb6ver Tarfalatj\xc3\xa5rr\xc3\xa5 och den s\xc3\xa5 kallade Jojoleden mot Unna R\xc3\xa4itavagge. B\xc3\xa5da dessa har endast sporadisk stig- och sommarr\xc3\xb6sning och g\xc3\xa5r mestadels i blockterr\xc3\xa4ng.\n_START_SECTION_\nDalens kraftiga vindar\n_START_PARAGRAPH_\nDalen \xc3\xa4r \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att de mycket kraftiga katabatiska vindar som uppkommer och vetenskapliga stationen har den h\xc3\xb6gsta officiellt registrerade vindhastigheten i Sverige p\xc3\xa5 81 m/s fr\xc3\xa5n den 20 december 1992. Det har dock f\xc3\xb6rekommit senare episoder med extremt starka vindbyar varvid minst ett tillf\xc3\xa4lle n\xc3\xa4r utrustningen bl\xc3\xa5st s\xc3\xb6nder och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte medgivit att uppgifter om vindstyrka kunnat m\xc3\xa4tas._NEWLINE_Mellan jul och ny\xc3\xa5r 1992 drog en storm in fr\xc3\xa5n Atlanten och i februari 1993 drog ytterligare en storm in med vindbyar p\xc3\xa5 76\xc2\xa0m/s. Vintern 1992/1993 f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde det h\xc3\xa5rda v\xc3\xa4dret ett av forskningsstationens hus och skadade tv\xc3\xa5 mycket sv\xc3\xa5rt. Det mest skadade huset spreds \xc3\xb6ver ett 1\xc2\xa0km stort omr\xc3\xa5de. \xc3\x84ven en st\xc3\xa5lcontainer som stod p\xc3\xa5 stationen flyttade sig ca\xc2\xa01\xc2\xa0km.'