b'\n_START_ARTICLE_\nPresidentval i USA\n_START_PARAGRAPH_\nPresidentval i USA \xc3\xa4r en form av indirekt val, d\xc3\xa4r v\xc3\xa4ljarna v\xc3\xa4ljer elektorer till ett elektorskollegium, som i sin tur samlas och v\xc3\xa4ljer presidenten och vicepresidenten. Presidentvalet h\xc3\xa5lls alltid f\xc3\xb6rsta tisdagen efter 1 november, d\xc3\xa4refter sammantr\xc3\xa4der elektorskollegiet i december och den ny- eller omvalda presidenten tilltr\xc3\xa4der slutligen den nya mandatperioden p\xc3\xa5 installationsdagen 20 januari._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rsta valet h\xc3\xb6lls 1789 d\xc3\xa5 George Washington valdes till USA:s f\xc3\xb6rsta president. Sedan 1792 h\xc3\xa5lls valen vart fj\xc3\xa4rde \xc3\xa5r. Det senaste valet h\xc3\xb6lls den 8 november 2016.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMetoden att l\xc3\xa5ta elektorer utse presidenten har funnits sedan USA:s konstitution skrevs 1787. Den var en kompromiss mellan dem som ville att USA:s kongress skulle utse presidenten och dem som ville ha en direkt omr\xc3\xb6stning bland medborgarna. Antalet elektorer fr\xc3\xa5n varje stat sattes till lika m\xc3\xa5nga som statens representanter i senaten och representanthuset, vilket ans\xc3\xa5gs ge en god balans mellan folkrika stater och sm\xc3\xa5 stater._NEWLINE_Valdagen \xc3\xa4r sedan 1800-talet alltid p\xc3\xa5 en tisdag, detta f\xc3\xb6r att ge valdeltagarna tillr\xc3\xa4ckligt med tid f\xc3\xb6r att kunna ta sig till vallokalen sett fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6ndagen (som var och \xc3\xa4r f\xc3\xb6renad med religi\xc3\xb6st firande).\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade i valet \xc3\xa4r amerikanska medborgare som p\xc3\xa5 valdagen uppn\xc3\xa5tt 18 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder och har registrerat sig som v\xc3\xa4ljare. Vissa undantag fr\xc3\xa5n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tten finns, olika f\xc3\xb6r varje delstat, till exempel personer som \xc3\xa4r omyndigf\xc3\xb6rklarade p\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6rst\xc3\xa5ndshandikapp och personer som d\xc3\xb6mts f\xc3\xb6r mer eller mindre allvarliga brott. I Virginia och Kentucky f\xc3\xb6rlorar man sin r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r all framtid om man blir d\xc3\xb6md f\xc3\xb6r ett brott. I majoriteten av delstaterna f\xc3\xa5r f\xc3\xa5ngar som avtj\xc3\xa4nar straff, eller villkorligt straff inte r\xc3\xb6sta._NEWLINE_Antalet medborgare som utest\xc3\xa4ngs fr\xc3\xa5n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt i egenskap av d\xc3\xb6mda f\xc3\xb6r brott \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 1,2 miljoner \xc3\xa5r 1976 till 5,3 miljoner \xc3\xa5r 2008. I presidentvalet \xc3\xa5r 2012 var antalet uppskattningsvis rekordh\xc3\xb6ga 5,85 miljoner. Ungef\xc3\xa4r h\xc3\xa4lften av dessa hade suttit av sina straff och fullgjort efterf\xc3\xb6ljande \xc3\xb6vervakning. I valmansk\xc3\xa5ren som helhet innebar detta att 2,5\xc2\xa0% av de potentiellt r\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade var uteslutna fr\xc3\xa5n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt av s\xc3\xa5dana sk\xc3\xa4l. Bland afro-amerikanerna var dock andelen 8\xc2\xa0%. St\xc3\xb6rst antal r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsber\xc3\xb6vade hade Florida, d\xc3\xa4r 1,5 miljoner var ber\xc3\xb6vade r\xc3\xb6str\xc3\xa4tten p\xc3\xa5 grund av domar om brottslig verksamhet. Detta inkluderade \xc3\xb6ver en femtedel av afroamerikanerna i Florida._NEWLINE_Kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt till\xc3\xa4mpades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i 1920 \xc3\xa5rs presidentval. Fram till 1968 \xc3\xa5rs presidentval var r\xc3\xb6st\xc3\xa5ldern 21 \xc3\xa5r, men 1972 s\xc3\xa4nktes den till 18 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nKandidater till presidentposten\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt USA:s konstitution m\xc3\xa5ste kandidater till president\xc3\xa4mbetet vara medborgare av F\xc3\xb6renta staterna sedan f\xc3\xb6dseln. Att vara f\xc3\xb6dd i USA \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot inget krav; presidentkandidaten John McCain f\xc3\xb6ddes till exempel i Panamakanalzonen. Kandidaterna m\xc3\xa5ste ocks\xc3\xa5 vara minst 35 \xc3\xa5r gamla och ha bott i USA i minst 14 \xc3\xa5r._NEWLINE_Flera partier nominerar en egen kandidat, vanligen p\xc3\xa5 partiets nomineringskonvent. Till dessa officiella partinomineringar finns det oftast flera kandidater. Detaljerna i urvalsprocessen skiljer sig \xc3\xa5t mellan de olika partierna. Vidare finns det flera obundna presidentkandidater som inte h\xc3\xb6r till n\xc3\xa5got parti._NEWLINE_Eftersom det politiska systemet i USA med dess majoritetsvalsprincip gynnar det r\xc3\xa5dande tv\xc3\xa5partisystemet, har kandidater som inte h\xc3\xb6r till n\xc3\xa5got av de tv\xc3\xa5 stora partierna mycket sm\xc3\xa5 utsikter att vinna. Emellertid kan s\xc3\xa5dana kandidater vinna avsev\xc3\xa4rd andel av r\xc3\xb6sterna. Senast skedde detta f\xc3\xb6r Ross Perot, som i 1992 \xc3\xa5rs val erh\xc3\xb6ll 18,5 procent av r\xc3\xb6sterna, men inga elektorsr\xc3\xb6ster. Att n\xc3\xa5gon kandidat som inte tillh\xc3\xb6r demokraterna eller republikanerna vinner ett betydande antal elektorsr\xc3\xb6ster \xc3\xa4r dock mycket s\xc3\xa4llsynt. Detta intr\xc3\xa4ffade senast i 1968 \xc3\xa5rs presidentval, d\xc3\xa4r George Wallace fick 8,4 procent av elektorsr\xc3\xb6sterna.\n_START_SECTION_\nFinansiella uppgifter\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6re \xc3\xa5r 1967 avsl\xc3\xb6jade m\xc3\xa5nga presidentkandidater sina tillg\xc3\xa5ngar, aktieinnehav och annan information som kan p\xc3\xa5verka allm\xc3\xa4nhetens f\xc3\xb6rtroende. Under det \xc3\xa5ret gick republikanska kandidaten George W. Romney ett steg l\xc3\xa4ngre och sl\xc3\xa4ppte sin sj\xc3\xa4lvdeklaration f\xc3\xb6r de senaste tolv \xc3\xa5ren. Sedan dess har m\xc3\xa5nga presidentkandidater - inklusive alla stor parti nominerade fr\xc3\xa5n 1980 till 2012 - sl\xc3\xa4ppt n\xc3\xa5gra av sina sj\xc3\xa4lvdeklarationer._NEWLINE_\xc3\x85r 2016 br\xc3\xb6t den republikanska presidentkandidaten Donald Trump med tradition och blev den enda stor parti kandidaten sedan Gerald Ford \xc3\xa5r 1976 att inte g\xc3\xb6ra hans fullst\xc3\xa4ndiga sj\xc3\xa4lvdeklaration offentlig. Trump gav som sk\xc3\xa4l att han granskades av IRS. Dock hindrar ingen lag en person fr\xc3\xa5n att sl\xc3\xa4ppa sin sj\xc3\xa4lvdeklaration under granskning och faktiskt sl\xc3\xa4ppte president Richard M. Nixon sina sj\xc3\xa4lvdeklarationer medan han granskades.'