b'\n_START_ARTICLE_\nBalalajka\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nBalalajkans kropp limmas ihop av 6-7 separata tr\xc3\xa4stycken, och dess huvud \xc3\xa4r l\xc3\xa4tt b\xc3\xa5k\xc3\xa5tb\xc3\xb6jt som p\xc3\xa5 en gitarr. Idag har de oftast 2 nylon- eller carbonstr\xc3\xa4ngar i tonen E, och en metallstr\xc3\xa4ng i tonen A. Men tidigare kunde de ha 3 st\xc3\xa5lstr\xc3\xa4ngar, eller 2 str\xc3\xa4ngar av djursenor och en av st\xc3\xa5l. Till skillnad fr\xc3\xa5n dagens balalajkor, som brukar ha mellan 16 och 31 metallband, hade balalajkorna f\xc3\xb6re 1800-talet bara mellan 5 och 7 knutna band runt halsen. _NEWLINE_Balalajkan l\xc3\xa5ter klangfullt, men mjukt. De vanligaste spels\xc3\xa4tten p\xc3\xa5 balalajka \xc3\xa4r: brjatsanije, pizzicato, dubbel pizzicato, vibrato, tremolo, samt olika speltekniker fr\xc3\xa5n gitarren._NEWLINE_Balalajkan \xc3\xa4r ett vanligt f\xc3\xb6rekommande musikinstrument, som studeras i akademiska musikskolor i Ryssland, Vitryssland, Ukraina, Kazakstan, och till och med p\xc3\xa5 musikh\xc3\xb6gskolan i Pite\xc3\xa5. Undervisningstiden f\xc3\xb6r balalajka \xc3\xa4r 5-7 \xc3\xa5r f\xc3\xb6r barn (beroende p\xc3\xa5 \xc3\xa5lder), 4 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 mellanstadiet och 4-5 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 musikh\xc3\xb6gskolan.\n_START_SECTION_\nOlika typer\n_START_PARAGRAPH_\nI den moderna ryska folkmusikorkestern anv\xc3\xa4nds vanligtvis 5 olika balalajkatyper: prim, sekund, alt, bas och kontrabasbalalajkor. Piccolobalalajkor f\xc3\xb6rekommer mer s\xc3\xa4llan. Endast primbalalajkan spelar solo, de andra utg\xc3\xb6r orkestern. Sekund- och altbalalajkorna ackompanjerar, och bas- samt kontrabas-balalajkorna spelar bas. Till skillnad fr\xc3\xa5n folkbalalajkorna som brukar ha 2, 3, 4, eller till och med 6 str\xc3\xa4ngar, \xc3\xa4r 3 str\xc3\xa4ngar standard f\xc3\xb6r balalajkor i den moderna ryska folkmusikorkestern. Det m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r olika speltekniker som dock inte kan anv\xc3\xa4ndas av folkbalalajkor med fler \xc3\xa4n 3 str\xc3\xa4ngar, till exempel. pizzicato. De sista decennierna har \xc3\xa4ven olika storlekar p\xc3\xa5 primbalalajkan tillkommit, som 3/4 och 1/2, som \xc3\xa4r mindre varianter av primbalalajkan, specialtillverkade f\xc3\xb6r barn och yngre studenter vid musikskolorna (precis som av gitarrer).\n_START_SECTION_\nBalalajkan i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nBalalajkan blev k\xc3\xa4nd i Sverige 1914 n\xc3\xa4r den "Storryska orkestern" skapad och ledd av V. Andrejev gav konsert p\xc3\xa5 Baltiska utst\xc3\xa4llningen i Malm\xc3\xb6. D\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjade det \xc3\xa4ven bildas svenska balalajkaorkestrar. I slutet av 1970-talet fanns ett tiotal balalajkaorkestrar runtom i Sverige.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nRoten i ordet balalajka (tidigare \xc3\xa4ven balabajka) har l\xc3\xa4nge intresserat spr\xc3\xa5kforskare. Det finns n\xc3\xa5got typiskt folkligt i det, som f\xc3\xb6rmedlar spelkarakt\xc3\xa4ren. Ordet kan enligt vissa forskare kopplas samman med andra ryska ord som balakat (\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c), balabonit (\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c), balabolit (\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c) och balagurit (\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb3\xd1\x83\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c), som alla betyder att tala om n\xc3\xa5got ov\xc3\xa4sentligt, att pladdra. Enligt andra har det bildats till rum\xc3\xa4nskans balalai (\'g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5got med sv\xc3\xa4ngande handr\xc3\xb6relser\'). Alternativt kommer ordet fr\xc3\xa5n ett turkiskt spr\xc3\xa5k, och ordet har i ryskan sedan kopplats till ett ord som betyder \'litet barn\'.\n_START_SECTION_\nBalalajka som soloinstrument\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rut anv\xc3\xa4ndes balalajkan framf\xc3\xb6r allt f\xc3\xb6r att ackompanjera s\xc3\xa5ng, eller i samspel med andra folkinstrument. Att spela solo f\xc3\xb6rekom inte s\xc3\xa5 ofta innan adelsmannen V. Andrejev populariserade balalajkan. Idag anv\xc3\xa4nds ofta prim-balalajkan som ett soloinstrument, till exempel balalajkaspelaren Alexej Archipovsky (som \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina soloframtr\xc3\xa4danden) var inbjuden att spela p\xc3\xa5 invigningen av Eurovision 2009 i Moskva, eftersom arrang\xc3\xb6rerna ville ge t\xc3\xa4vlingen en ryskare pr\xc3\xa4gel.'