b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetisk resonanstomografi\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetisk resonanstomografi (MRT, MRI eller MR, ofta felaktigt ben\xc3\xa4mnt magnetr\xc3\xb6ntgen) \xc3\xa4r en medicinsk teknik f\xc3\xb6r bildgivande diagnostik med en magnetisk resonanstomograf (magnetkamera, MR-kamera). Tekniken anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att uppt\xc3\xa4cka, l\xc3\xa4gesbest\xc3\xa4mma och klassificera vissa sjukdomar och skador hos djur och m\xc3\xa4nniskor vilka \xc3\xa4r dolda eller sv\xc3\xa5ra att se vid r\xc3\xb6ntgen- eller datortomografiunders\xc3\xb6kning, till exempel tum\xc3\xb6rer, art\xc3\xa4rbr\xc3\xa5ck, \xc3\xb6gonsjukdomar, sjukdomar i hj\xc3\xa4rnans blodk\xc3\xa4rl, men ocks\xc3\xa5 olika organ, mjukdelar och vid vissa skelettsjukdomar. MRT rekommenderas ocks\xc3\xa5 som alternativ till r\xc3\xb6ntgen, i de fall det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt, eftersom tekniken inte anv\xc3\xa4nder joniserande str\xc3\xa5lning._NEWLINE_MRT-unders\xc3\xb6kningar utf\xc3\xb6rs vanligen p\xc3\xa5 r\xc3\xb6ntgenavdelningar. Bilderna granskas sedan av r\xc3\xb6ntgenl\xc3\xa4kare som st\xc3\xa4ller diagnos._NEWLINE_Magnetisk resonanstomografi kallas i dagligt tal f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9dmagnetkameraunders\xc3\xb6kning\xe2\x80\x9d. Ibland kallas det \xe2\x80\x9dmagnetr\xc3\xb6ntgen\xe2\x80\x9d, men det \xc3\xa4r felaktigt och missvisande eftersom unders\xc3\xb6kningen inte anv\xc3\xa4nder sig av r\xc3\xb6ntgenstr\xc3\xa5lning.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetisk resonanstomografi bygger p\xc3\xa5 fenomenet k\xc3\xa4rnspinnresonans som varit k\xc3\xa4nt sedan 1940-talet. Tekniken bakom den medicinska bildgivande tekniken utvecklades dock f\xc3\xb6rst i b\xc3\xb6rjan av 1970-talet av bland andra kemisten Paul Lauterbur och fysikern Sir Peter Mansfield, vilka bel\xc3\xb6nades f\xc3\xb6r detta med Nobelpriset i fysiologi eller medicin \xc3\xa5r 2003. P\xc3\xa5 1980-talet b\xc3\xb6rjade man anv\xc3\xa4nda MRT i sjukv\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nTeknisk konstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nDen magnetiska resonanstomografen best\xc3\xa5r av en stor statisk elektromagnet i form av en tunnel i vilken patienten kan placeras. Till det statiska magnetf\xc3\xa4ltet kan varierande f\xc3\xa4lt fr\xc3\xa5n flera mindre spolar genereras. Ytterligare spolar fungerar som s\xc3\xa4ndare respektive mottagare av radiov\xc3\xa5gor.\n_START_SECTION_\nFysikalisk bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att unders\xc3\xb6ka en patient m\xc3\xa5ste vederb\xc3\xb6rande placeras inuti en magnetkamera som bildar ett starkt magnetf\xc3\xa4lt runt omr\xc3\xa5det som skall avbildas. Magnetresonanstomografi anv\xc3\xa4nder v\xc3\xa4teatomk\xc3\xa4rnor, det vill s\xc3\xa4ga protoner. M\xc3\xa4nniskokroppen best\xc3\xa5r till 78 procent av vatten. En vattenmolekyl best\xc3\xa5r av en syreatom som binder tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4teatomer, vilka \xc3\xa4r magnetiska. Magnetismen beror p\xc3\xa5 den k\xc3\xa4rnmagnetiska resonansen. I kroppen pekar alla dessa sm\xc3\xa5 magneter \xc3\xa5t slumpvisa h\xc3\xa5ll. Men i magnetkameran st\xc3\xa4ller det in sig i samma riktning efter magnetkamerans magnetf\xc3\xa4lt. D\xc3\xa4refter skickas radiov\xc3\xa5gor in i kroppen, protonerna tar upp energi fr\xc3\xa5n dessa och s\xc3\xa5 att s\xc3\xa4ga tippar. Orienteringen av bilden regleras genom att man varierar det viktigaste magnetf\xc3\xa4ltet med hj\xc3\xa4lp av gradientspolarna. N\xc3\xa4r dessa spolar snabbt sl\xc3\xa5s av och p\xc3\xa5 skapas de karakt\xc3\xa4ristiska repetitiva ljuden i en MR-unders\xc3\xb6kning. N\xc3\xa4r radiov\xc3\xa5gen sl\xc3\xa4cks faller protonerna tillbaka sitt ursprungliga l\xc3\xa4ge samtidigt som de s\xc3\xa4nder ut radiov\xc3\xa5gor. Dessa s\xc3\xa4nds ut eftersom protonerna gungar in mot ursprungsl\xc3\xa4get vilket ger upphov till ett magnetf\xc3\xa4lt i r\xc3\xb6relse som skapar radiov\xc3\xa5gor. Dessa svaga signaler m\xc3\xa4ts, och med databearbetning kan man visa detaljerade tv\xc3\xa4rsnittsbilder av kroppens inre.\n_START_SECTION_\nUnders\xc3\xb6kningsmetoder\n_START_PARAGRAPH_\nGenom att variera parametrar som radiopulsernas frekvens, l\xc3\xa4ngd och tid mellan pulser i en s\xc3\xa5 kallad pulssekvens kan man f\xc3\xa5 fram bilder med varierande information. Ett exempel \xc3\xa4r att man kan v\xc3\xa4lja om vatten eller fett skall framtr\xc3\xa4da tydligt i bilderna. Andra exempel \xc3\xa4r hastighetskodade bilder d\xc3\xa4r fl\xc3\xb6den i kroppen kan m\xc3\xa4tas. F\xc3\xb6r funktionella studier kan ocks\xc3\xa5 fysiologiska tidsf\xc3\xb6rlopp studeras. Kontrastmedel s\xc3\xa5som gadolinium anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra bildkontrasten vid en del unders\xc3\xb6kningar.\n_START_SECTION_\nPatientens perspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nVid unders\xc3\xb6kningen ligger patienten p\xc3\xa5 en brits som skjuts in i en tunnel d\xc3\xa4r patienten m\xc3\xa5ste ligga still under hela unders\xc3\xb6kningen som tar mellan 20 och 45 minuter och ger 100\xe2\x80\x93300 bilder. Unders\xc3\xb6kningen \xc3\xa4r helt sm\xc3\xa4rtfri, men vissa personer upplever det tr\xc3\xa5nga utrymmet som obehagligt eller har sv\xc3\xa5rt att ligga stilla s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge. N\xc3\xa4r det varierande magnetf\xc3\xa4ltet \xc3\xa4ndras h\xc3\xb6rs dessutom h\xc3\xb6ga sm\xc3\xa4llar._NEWLINE_F\xc3\xb6r att kunna ligga helt stilla fixerar man ofta de delar som ska unders\xc3\xb6kas vilket kan vara obehagligt om man exempelvis ska unders\xc3\xb6ka hj\xc3\xa4rnan. Det inneb\xc3\xa4r d\xc3\xa5 att man f\xc3\xa5r huvudet fixerat i en typ av st\xc3\xa4llning som kan upplevas l\xc3\xa5ngt mycket v\xc3\xa4rre \xc3\xa4n sj\xc3\xa4lva tomografen._NEWLINE_Man kan \xc3\xa4ven uppleva ett obehag av kontrastv\xc3\xa4tskan, men det brukar g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon minut. Kontrastv\xc3\xa4tskan kan \xc3\xa4ven ge upphov till hudutslag, huvudv\xc3\xa4rk och illam\xc3\xa5ende med kr\xc3\xa4kningar; det \xc3\xa4r dock ovanligt.\n_START_SECTION_\nRisker\n_START_PARAGRAPH_\nKroppen uts\xc3\xa4tts f\xc3\xb6r ett kraftigt statiskt magnetf\xc3\xa4lt, ett mindre varierande magnetf\xc3\xa4lt samt radiov\xc3\xa5gor. Det finns dock inga k\xc3\xa4nda h\xc3\xa4lsorisker med dessa f\xc3\xa4lt i sig. D\xc3\xa4remot finns p\xc3\xa5tagliga faror i kombination med vissa f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. Magnetiska f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l dras med s\xc3\xa5dan kraft in i magnetresonanstomografens f\xc3\xa4lt att de kan fungera som projektiler och v\xc3\xa5lla allvarliga skador b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 patienten och p\xc3\xa5 maskinen. Metall i kroppen som vissa implantat, metallsplitter eller piercing kan b\xc3\xb6rja rotera eller v\xc3\xa4rmas upp s\xc3\xa5 att de skadar patientens v\xc3\xa4vnad. Elektronisk utrustning som pacemakers kan skadas._NEWLINE_Gravida brukar i allm\xc3\xa4nhet inte f\xc3\xa5 genomg\xc3\xa5 unders\xc3\xb6kningen, utan man g\xc3\xb6r i f\xc3\xb6rsta hand ett ultraljud. Detta p\xc3\xa5 grund av att man inte vet om det kan p\xc3\xa5verka fostret eller inte d\xc3\xa5 det inte gjorts tillr\xc3\xa4ckligt m\xc3\xa5nga studier med MR och gravida. I n\xc3\xb6dfall kan de f\xc3\xa5 genomg\xc3\xa5 unders\xc3\xb6kningen ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra en r\xc3\xb6ntgenunders\xc3\xb6kning f\xc3\xb6r att undvika str\xc3\xa5lningen.'