b'\n_START_ARTICLE_\nSverige under Kalmarunionens tid\n_START_SECTION_\nDrottning Margareta\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n 1389 ingick Sverige i en personalunion och fr\xc3\xa5n sommaren 1397 i en realunion med Danmark och Norge. Genom Nyk\xc3\xb6pings recess 1396 hade riksr\xc3\xa5det och Drottning Margareta kommit \xc3\xb6verens om villkoren och den 17 juni 1397 kr\xc3\xb6ntes Margaretas systerdotterson Erik av Pommern till unionskung p\xc3\xa5 Kalmar slott i n\xc3\xa4rvaro av 67 storm\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n de tre l\xc3\xa4nderna. Vid kr\xc3\xb6ningen var Erik endast 15 \xc3\xa5r och som hans f\xc3\xb6rmyndare fick Margareta forts\xc3\xa4tta regera. Fr\xc3\xa5n kr\xc3\xb6ningen finns tv\xc3\xa5 dokument bevarade, dels unionsbrevet, dels kr\xc3\xb6ningsbrevet. Det r\xc3\xa5der oklarhet om hur dessa dokument ska tolkas._NEWLINE_I unionsbrevet gjordes klart att efter Eriks d\xc3\xb6d ska unionen endast ha en kung, vald av vardera riket. Vart rike skulle styras enligt sina egna lagar. Ut\xc3\xa5t sett skulle unionen upptr\xc3\xa4da som en enhet: om n\xc3\xa5got land r\xc3\xa5kade i krig skulle de andra komma till hj\xc3\xa4lp. Hur unionsbrevet idag ska tolkas finns flera uppfattningar om. Unionsbrevet \xc3\xa4r skrivet p\xc3\xa5 papper, inte pergament som var det vanliga. Unionsbrevet har tolkats som ett utkast som aldrig stadf\xc3\xa4stes, till exempel av professorn i historia Erik L\xc3\xb6nnroth._NEWLINE_Gotland beh\xc3\xa4rskades av Erik av Mecklenburg som anv\xc3\xa4nde \xc3\xb6n som en bas f\xc3\xb6r sina sj\xc3\xb6r\xc3\xb6vare. Efter Erik av Mecklenburgs pl\xc3\xb6tsliga d\xc3\xb6d den 26 juli 1397 \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade hans \xc3\xa4nka Sofia av Pommern-Wolgast bef\xc3\xa4let till Sven Sture som fortsatte verksamheten, riktad b\xc3\xa5de mot unionsfartyg och mot fartyg fr\xc3\xa5n Hansan. Efter att Tyska orden slutit fred med Polen-Litauen utrustade orden en flotta med 84 skepp och i mars 1398 landsteg 4\xc2\xa0000 soldater och er\xc3\xb6vrade snabbt hela \xc3\xb6n. I november 1403 gjorde Margareta ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att er\xc3\xb6vra \xc3\xb6n men misslyckades. 1408 gav Tyska orden upp \xc3\xb6n i utbyte mot 9\xc2\xa0000 engelska nobler.\n_START_SECTION_\nKristian I och Karl Knutsson\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r d\xc3\xb6dsbudet kom till det v\xc3\xa4ntande riksr\xc3\xa5det i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping uts\xc3\xa5gs br\xc3\xb6derna Bengt och Nils J\xc3\xb6nsson (Oxenstierna) till riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare. Ett st\xc3\xa4nderm\xc3\xb6te sammankallades i slutet av maj till Stockholm. Den 23 maj anl\xc3\xa4nde Viborgs slottsherre Karl Knutsson (Bonde) dit i spetsen av en stor truppstyrka. De exakta omst\xc3\xa4ndigheterna de f\xc3\xb6ljande veckorna \xc3\xa4r oklara men klart \xc3\xa4r att en valn\xc3\xa4mnd den 20 juni valde Karl till Sveriges kung. Den 28 juni hyllades han vid Mora stenar och kr\xc3\xb6ntes f\xc3\xb6ljande dag i Uppsala domkyrka._NEWLINE_Karl Knutsson hade under v\xc3\xa5ren samlat styrkor f\xc3\xb6r att er\xc3\xb6vra Gotland och i mitten av juli landsteg svenska trupper. Den 4 december lyckades dessa er\xc3\xb6vra Visby stad men inte Visborgs slott. Med Erik av Pommern gjorde man upp att denne skulle l\xc3\xa4mna Visborgs slott i april 1449 i utbyte mot att f\xc3\xa5 Borgholms slott p\xc3\xa5 livstid._NEWLINE_I Danmark uts\xc3\xa5gs den 1 september 1448 den 22-\xc3\xa5rige greven Kristian av Oldenburg av det danska riksr\xc3\xa5det till Danmarks kung. Denne agerade snabbt och erbj\xc3\xb6d Erik av Pommern tre danska slottsl\xc3\xa4n samt ett \xc3\xa5rligt underh\xc3\xa5ll p\xc3\xa5 10 000 gulden i utbyte mot Visborgs slott. Danska flottan skyndade till Gotland och Erik \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade bef\xc3\xa4let till Olof Axelsson (Tott). Danska trupper kunde er\xc3\xb6vra Visby under sommaren och de svenska trupperna tvingades d\xc3\xa4refter l\xc3\xa4mna \xc3\xb6n._NEWLINE_Vid midsommar valdes Kristian av det norska riksr\xc3\xa5det till Norges kung. En minoritet bland riksr\xc3\xa5den ville dock ha Karl Knutsson och denne invaderade Norge via V\xc3\xa4rmland i slutet av sommaren och kr\xc3\xb6ntes i Nidarosdomen till norsk kung den 20 november 1449. S\xc3\xb6dra Norge kontrollerades dock av Kristian-trogna grupper, d\xc3\xa4ribland fogden p\xc3\xa5 Akershus, Hartvig Krummedige. Karl Knutssons bel\xc3\xa4gring av Akershus fick snart ges upp och ombud f\xc3\xb6r de tv\xc3\xa5 sidorna m\xc3\xb6ttes i Halmstad den 1 maj 1450. Vid Halmstadm\xc3\xb6tet kom dessa \xc3\xb6verens om att vid den enes d\xc3\xb6dsfall ska riksr\xc3\xa5d fr\xc3\xa5n varje land m\xc3\xb6tas och om m\xc3\xb6jligt enas om att den kvarlevande blir unionskung. Karl Knutsson tvingades ge upp Norge och den 29 juli kr\xc3\xb6ntes Kristian till Norges kung i Nidarosdomen._NEWLINE_Kung Kristian b\xc3\xb6rjade d\xc3\xa4refter v\xc3\xa4rva legotrupper. I januari 1452 hade kung Karl lyckats v\xc3\xa4rva en stor styrka som samlades i Markaryd f\xc3\xb6r att anfalla Sk\xc3\xa5ne. Karlskr\xc3\xb6nikans uppgift om 4 000 ryttare \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen en enorm \xc3\xb6verdrift. Det finns ocks\xc3\xa5 uppgifter om 20 pj\xc3\xa4ser r\xc3\xb6rligt f\xc3\xa4ltartilleri, den \xc3\xa4ldsta uppgiften om s\xc3\xa5dana i ett svenskt krig. De svenska styrkorna marscherade s\xc3\xb6derut, br\xc3\xa4nde Helsingborg och fortsatte till Lund. D\xc3\xa4r kallade kung Karl till ting men sk\xc3\xa5ningarna f\xc3\xb6redrog kung Kristian. Det svenska anfallet \xc3\xb6vergick d\xc3\xa4refter till ett plundringst\xc3\xa5g d\xc3\xa4r Lund och V\xc3\xa4 br\xc3\xa4ndes och \xc3\x85hus brandskattades. Den 27 februari var kung Karl tillbaka i Sverige._NEWLINE_P\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsommaren 1452 samlades kung Kristians trupper i Halland. Den svenska adeln som f\xc3\xb6rde bef\xc3\xa4l \xc3\xb6ver slotten i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland och Sm\xc3\xa5land satte endast upp ett symboliskt motst\xc3\xa5nd. N\xc3\xa4r trupperna passerade J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping och in i norra Sm\xc3\xa5land tillfogades trupperna f\xc3\xb6rluster av ett bondeuppb\xc3\xa5d. Kriget upph\xc3\xb6rde med ett tv\xc3\xa5\xc3\xa5rigt vapenstillest\xc3\xa5nd. Flera av de svenska storm\xc3\xa4nnen d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den av kung Karl, \xc3\xa4ven om flera var o\xc3\xa5tkomliga och hade flytt till Danmark._NEWLINE_1455 b\xc3\xb6rjade kriget igen n\xc3\xa4r kung Karls marsk Tord Karlsson (Bonde) lyckades storma Danaborg s\xc3\xb6der om V\xc3\xa4rnamo. Karl Knutssons st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6rsvagades dock genom hans egna \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder. Hans st\xc3\xb6d bland b\xc3\xb6nderna och aristokratin f\xc3\xb6rsvagades av krigsanstr\xc3\xa4ngningarna, importtullen v\xc3\xa4ckte missn\xc3\xb6je bland st\xc3\xa4dernas borgare och planerna att genomf\xc3\xb6ra en reduktion v\xc3\xa4ckte oro hos kyrkan. \xc3\x84rkebiskop J\xc3\xb6ns Bengtsson (Oxenstierna) st\xc3\xa4llde sig i spetsen f\xc3\xb6r ett uppror. Efter ett slag utanf\xc3\xb6r Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s flydde Karl Knutsson till Stockholm. Natten till den 24 september 1457 l\xc3\xa4mnade han Sverige och flydde till Danzig. N\xc3\xa5gra veckor senare valde riksr\xc3\xa5det \xc3\xa4rkebiskopen och Erik Axelsson (Tott) till riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare. Den 23 juni valdes Kristian I till kung av en valf\xc3\xb6rsamling i Stockholm, den 2 juli hyllades han p\xc3\xa5 Mora stenar och f\xc3\xb6ljande dag kr\xc3\xb6ntes han i Uppsala domkyrka._NEWLINE_Riksr\xc3\xa5den fr\xc3\xa5n de tre l\xc3\xa4nderna m\xc3\xb6ttes i januari 1459 i Skara, d\xc3\xa4r kung Kristian fick igenom att de norska och svenska riksr\xc3\xa5den skulle erk\xc3\xa4nna hans son Hans som tronf\xc3\xb6ljare. Det svenska riksr\xc3\xa5det bekr\xc3\xa4ftade senare detta vid ett m\xc3\xb6te i Uppsala. Vid en ceremoni i Stockholm uts\xc3\xa5gs ocks\xc3\xa5 sonen formellt till tronf\xc3\xb6ljare._NEWLINE_Slesvigfr\xc3\xa5gan blev \xc3\xa5ter aktuell. 1448 hade Kristian lovat att Danmark och Slesvig aldrig skulle \xc3\xa5terf\xc3\xb6renas med Danmark under samma h\xc3\xa4rskare. N\xc3\xa4r greve Adolf av Holstein dog barnl\xc3\xb6s i december 1459 uts\xc3\xa5gs Kristian till greve i Holstein och hertig i Slesvig och hade d\xc3\xa4rmed lyckats med det som kung Erik aldrig lyckades med trots stora anstr\xc3\xa4ngningar. Priset blev dock astronomiskt, 123\xc2\xa0000 gyllen, motsvarande 30\xc2\xa0750 mark silver eller 6 ton silver, och detta skulle betalas av hela unionen. Alla b\xc3\xb6nder och landbor i Sverige fick betala 1 mark var._NEWLINE_Det \xc3\xb6kade skatteuttaget i Sverige m\xc3\xb6tte motst\xc3\xa5nd. 1463 inf\xc3\xb6rdes en extraskatt p\xc3\xa5 12 \xc3\xb6re f\xc3\xb6r varje skattebonde och 6 \xc3\xb6re f\xc3\xb6r alla lantbor. N\xc3\xa4r b\xc3\xb6nderna i Uppland protesterade v\xc3\xa5ldsamt f\xc3\xb6rklarade \xc3\xa4rkebiskopen J\xc3\xb6ns Bengtsson att skatten var avskaffad. N\xc3\xa4r kung Kristian \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Stockholm f\xc3\xa4ngslades \xc3\xa4rkebiskopen och f\xc3\xb6rdes till Danmark. Upplandsb\xc3\xb6nderna t\xc3\xa5gade till Stockholm och slog l\xc3\xa4ger p\xc3\xa5 Norrmalm. Under ledning av marsken Ture Turesson (Bielke) anf\xc3\xb6lls b\xc3\xb6nderna den 21 augusti av erfarna trupper vid slaget p\xc3\xa5 Helgeandsholmen._NEWLINE_Kung Kristian fick d\xc3\xa4refter Riksr\xc3\xa5dets godk\xc3\xa4nnande av f\xc3\xa4ngslandet av \xc3\xa4rkebiskopen. I januari 1464 inleddes ett uppror av biskopen i Link\xc3\xb6ping Kettil Karlsson (Vasa). I februari hyllades biskopen som h\xc3\xb6vitsman och de upproriska marscherade sedan mot Stockholm och inledde en bel\xc3\xa4gring. Kung Kristian och hans trupper marscherade snabbt genom Sm\xc3\xa5land, \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland och S\xc3\xb6rmland och kom till Stockholm den 25 mars. De upproriska hade d\xc3\xa5 dragit sig tillbaka till V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. I slaget vid Harakers kyrka besegrades kungens kavalleri av det l\xc3\xa4ttr\xc3\xb6rliga bondeuppb\xc3\xa5det. Sturekr\xc3\xb6nikan ber\xc3\xa4ttar om striderna med orden "Dalakarla ropadhe slaa och skiuth / saa motte han fly aff skoghen wth / och sadhe \'Mik tykker dala \xc3\xa4r her f\xc3\xb6r stark\'"_NEWLINE_Kung Kristian tvingades \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Stockholm som \xc3\xa5ter blev bel\xc3\xa4grat. Bland de upproriska st\xc3\xa4lldes nu kravet p\xc3\xa5 Karl Knutssons \xc3\xa5terkomst fr\xc3\xa5n Danzig. Den 9 augusti \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Karl Knutsson med en flotta och v\xc3\xa4rvade legosoldater. Stockholms borgare hyllade honom som kung men han uppt\xc3\xa4ckte snart att han saknade st\xc3\xb6d bland aristokratin runt sl\xc3\xa4kten Oxenstierna och snart utbr\xc3\xb6t det strider mellan Karl Knutssons och \xc3\xa4rkebiskopens trupper. Den 30 januari 1465 abdikerade Karl Knutsson._NEWLINE_\xc3\x85ren d\xc3\xa4refter k\xc3\xa4mpade tv\xc3\xa5 grupperingar om makten: Oxenstierna och Tott. Det var den sistn\xc3\xa4mnda gruppen som den 21 september 1467 bad Karl Knutsson att \xc3\xa5terkomma som svensk kung. I slutet av 1468 utbr\xc3\xb6t det \xc3\xa5ter strider mellan svenska och danska trupper i Sm\xc3\xa5land och V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland. Sommaren 1469 f\xc3\xb6ll det av danskarna h\xc3\xa5llna Axevalls slott och raserades. D\xc3\xa4refter inleddes f\xc3\xb6rhandlingar i L\xc3\xbcbeck d\xc3\xa4r Karl Knutssons ombud kr\xc3\xa4vde Sk\xc3\xa5ne, Blekinge, Halland och Gotland._NEWLINE_P\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1469 inleddes ett nytt uppror i Sverige anf\xc3\xb6rt av Erik Karlsson (Vasa) mot Karl Knutsson och de inflytelserika Axelss\xc3\xb6nerna. Upproret var lyckosamt till en b\xc3\xb6rjan men kunde sl\xc3\xa5s ned av Sten Sture den \xc3\xa4ldre och Hans \xc3\x85kesson (Tott). Sten Sture lyckades ocks\xc3\xa5 tillfoga kung Kristians trupper ett nederlag vid \xc3\x96resten. Stridigheterna lugnade ned sig under v\xc3\xa5ren 1470 och den 15 maj avled Karl Knutsson p\xc3\xa5 Stockholms slott.\n_START_SECTION_\nKristian II\n_START_PARAGRAPH_\nKung Hans hade avlidit 1513. Som tidigare n\xc3\xa4mnts hade sonen Kristian utn\xc3\xa4mnts till svensk tronf\xc3\xb6ljare redan 1499. \xc3\x85ren 1507 - 1513 var Kristian st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare i Norge och hade d\xc3\xa4r f\xc3\xb6rt en h\xc3\xa5rd politik mot de som velat f\xc3\xb6retr\xc3\xa4da kyrkans frihet eller s\xc3\xa4rskilda intressen f\xc3\xb6r Norge. D\xc3\xa4r hade han ocks\xc3\xa5 skaffat sig en \xc3\xa4lskarinna, Dyveke. Hon och hennes mor f\xc3\xb6ljde Kristian till K\xc3\xb6penhamn och s\xc3\xa4rskilt modern fick ett stort politiskt inflytande, \xc3\xa4ven efter att Kristian \xc3\xa5r 1515 gift sig med den 14-\xc3\xa5riga Elisabet av \xc3\x96sterrike, sondotter till den tysk-romerske kejsaren Maximilian I. Sommaren 1518 ankrade 80 fartyg ur den danska flottan utanf\xc3\xb6r Stockholm med ett par tusen soldater. Danskarna slog l\xc3\xa4ger p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm. Den 27 juli m\xc3\xb6ttes styrkorna i slaget vid Br\xc3\xa4nnkyrka. Utg\xc3\xa5ngen var en seger f\xc3\xb6r svenskarna men avgjorde inte kriget. P\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten f\xc3\xb6rbereddes ett personligt m\xc3\xb6te mellan Kristian II och Sten Sture i \xc3\x96sterhaninge. Till danskarna \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades en gisslan p\xc3\xa5 sex personer f\xc3\xb6r att garantera Kristians s\xc3\xa4kerhet: Hemming Gadh, Olof Ryning, J\xc3\xb6ran Siggesson (Sparre), Lars Siggesson (Sparre), Bengt Nilsson (F\xc3\xa4rla) och Gustav Eriksson (Vasa). Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r ett m\xc3\xb6te tvingades de ombord p\xc3\xa5 ett av fartygen och den danska flottan \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till K\xc3\xb6penhamn._NEWLINE_Kristian II b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6rbereda ett nytt krigst\xc3\xa5g mot Sverige. Gustav Trolle hade lyckats utverka en bannbulla mot Sten Sture och \xc3\xa4rkebiskopen i Lund och biskopen av Roskilde l\xc3\xa4t utlysa interdikt, f\xc3\xb6rbud att delta i gudstj\xc3\xa4nst, mot Sverige. D\xc3\xa4rmed var ett krigst\xc3\xa5g mot Sverige ocks\xc3\xa5 en kristen plikt. I januari 1520 gick danska styrkor in i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland under ledning av Karl Knutsson (Tre Rosor) och kunde \xc3\xa5teruppbygga \xc3\x84lvsborg. Borgholms slott er\xc3\xb6vrades, en kort tid var \xc3\xa4ven Kalmar stad under dansk kontroll. Sten Sture tog sig sj\xc3\xa4lv till V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland f\xc3\xb6r att delta i f\xc3\xb6rsvaret. De danska trupperna tog sig snabbt norr via den gamla \xc3\x84trastigen genom \xc3\x84trans dalg\xc3\xa5ng. Den 19 januari s\xc3\xb6kte Sten Sture stoppa anfallet p\xc3\xa5 norra \xc3\xa4ndan av sj\xc3\xb6n \xc3\x85sunden n\xc3\xa4ra Bogesund (dagens Ulricehamn)._NEWLINE_De svenska styrkorna var i huvudsak lokalt rekryterade medan de danska helt och h\xc3\xa5llet var erfarna legosoldater. Det enda man egentligen vet \xc3\xa4r att svenskarna f\xc3\xb6rlorade slaget och att en kula fr\xc3\xa5n en l\xc3\xa4tt kanon tr\xc3\xa4ffade Sten Stures ena ben nedanf\xc3\xb6r kn\xc3\xa4et och slog av benet. De danska styrkorna kunde forts\xc3\xa4tta norrut, n\xc3\xa5dde den 7 februari Arboga och n\xc3\xa5gra dagar senare V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. D\xc3\xa5 hade Sten Sture redan avlidit utanf\xc3\xb6r Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s._NEWLINE_Sten Stures \xc3\xa4nka Kristina Nilsdotter (Gyllenstierna) styrde \xc3\xb6ver Stockholms slott och ville forts\xc3\xa4tta kampen. M\xc3\xa5nga riksr\xc3\xa5d ville dock i detta l\xc3\xa4ge ha fred, s\xc3\xa4rskilt med danska legotrupper st\xc3\xa5ende i M\xc3\xa4lardalen. Den 6 mars m\xc3\xb6ttes representanter f\xc3\xb6r danskarna och det svenska riksr\xc3\xa5det och kom \xc3\xb6verens om att Kristian skulle hyllas som kung av Sverige under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att denne beviljade allm\xc3\xa4n amnesti och ge riksr\xc3\xa5det det inflytande som \xc3\xb6verenskommits vid Kalmar recess. Men Sturepartiet var fortfarande inflytelserikt och kunde samla ett bondeuppb\xc3\xa5d fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4stmanland och Dalarna som vid p\xc3\xa5sktid m\xc3\xb6tte de danska styrkorna utanf\xc3\xb6r Uppsala, l\xc3\xa5ngfredagsslaget vid Uppsala. Legosoldaterna lyckades driva uppb\xc3\xa5det p\xc3\xa5 flykten. Den danska flottan kom till Stockholm och b\xc3\xb6rjade bel\xc3\xa4gra Stockholms slott. Under sommaren f\xc3\xb6ll flera slott i danskarnas h\xc3\xa4nder och i september \xc3\xb6vertogs Stockholms slott efter att Kristian lovat amnesti \xc3\xa5t Kristina Nilsdotter och hennes anh\xc3\xa4ngare. Amnestin g\xc3\xa4llde \xc3\xa4ven de som varit inblandade i striden med Gustav Trolle och fr\xc3\xa5gan om Almarest\xc3\xa4ket. Den 7 september kunde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Kristian int\xc3\xa5ga i Stockholm och den 4 november kr\xc3\xb6ntes han som arvkonung i Storkyrkan.\n_START_SECTION_\nGustav Vasa\n_START_PARAGRAPH_\nKristian kr\xc3\xb6ntes i Stockholm i november 1520 och efter tre dagars kr\xc3\xb6ningsfestligheter f\xc3\xb6ljde Stockholms blodbad d\xc3\xa4r Sturepartiet och deras anh\xc3\xa4ngare avr\xc3\xa4ttades som k\xc3\xa4ttare. Kristian l\xc3\xa4mnade Sverige i januari 1521 och \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade ansvaret till riksr\xc3\xa5det, d\xc3\xa4ribland hans handg\xc3\xa5ngne man Didrik Slagheck, biskopen av Odense och Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s Jens Beldenak, \xc3\xa4rkebiskop Gustav Trolle samt biskopen i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s Otto Svinhuvud. Uppror utbr\xc3\xb6t i Sm\xc3\xa5land. I juni 1521 arresterades Didrik Slagheck av riksr\xc3\xa5det och ist\xc3\xa4llet utn\xc3\xa4mndes Gustav Trolle till riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare. Uppror utbr\xc3\xb6t \xc3\xa4ven i V\xc3\xa4rmland och i augusti 1521 valdes Dalarnas h\xc3\xb6vitsman Gustav Vasa till riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare i Vadstena r\xc3\xa5dhus._NEWLINE_I Danmark hotades Kristian av ett adelsuppror d\xc3\xa4r adeln samlats kring hans farbror Fredrik av Holstein. Denne valdes i mars 1523 till ny dansk kung medan Kristian flydde utomlands. I samband med kungavalet f\xc3\xb6reslogs ett nytt unionsm\xc3\xb6te f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rnya unionen. Detta blev inte fallet utan i Sverige valdes Gustav Vasa till kung den 6 juni 1523. Fredrik och Gustav m\xc3\xb6ttes i Malm\xc3\xb6 i augusti 1524 d\xc3\xa4r Sverige uppgav sina krav p\xc3\xa5 Bohusl\xc3\xa4n, Blekinge och Gotland medan Fredrik uppgav sitt krav p\xc3\xa5 Sveriges tron.'