b'\n_START_ARTICLE_\nPlog\n_START_SECTION_\nPl\xc3\xb6jning\n_START_PARAGRAPH_\nPl\xc3\xb6jning \xc3\xa4r en process f\xc3\xb6r bearbetning framf\xc3\xb6r allt av \xc3\xa5kerjord. Den inneb\xc3\xa4r att man genom att f\xc3\xb6ra en plog fram\xc3\xa5t i jorden lyfter upp remsor (tiltor) av matjordsskiktet och l\xc3\xa4gger tillbaka dem upp-och-ned. _NEWLINE_Syftet med att pl\xc3\xb6ja \xc3\xa4r luckra upp jorden samt att p\xc3\xa5skynda f\xc3\xb6rmultning av det gamla rotlagret och v\xc3\xa4xtrester, bek\xc3\xa4mpa ogr\xc3\xa4s samt motverka spridning av v\xc3\xa4xtsjukdomar. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett f\xc3\xb6rsta moment f\xc3\xb6r att skapa en s\xc3\xa5b\xc3\xa4dd._NEWLINE_R\xc3\xa4tt utf\xc3\xb6rt ska inget av den ursprungliga vegetationen vara synlig efter pl\xc3\xb6jningen. L\xc3\xa4mpligt pl\xc3\xb6jningsdjup beror mest p\xc3\xa5 hur tjockt matjordslagret \xc3\xa4r. Vanligt djup i Sverige \xc3\xa4r 15\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm. Under senare \xc3\xa5r har pl\xc3\xb6jningsdjupet tenderat att minska n\xc3\xa5got och idag rekommenderas inte normal pl\xc3\xb6jning djupare \xc3\xa4n 20\xc2\xa0cm. Vid skumpl\xc3\xb6jning som \xc3\xa4r en form av ogr\xc3\xa4sbek\xc3\xa4mpning anv\xc3\xa4nds ett pl\xc3\xb6jningsdjup p\xc3\xa5 8\xe2\x80\x9310\xc2\xa0cm. Efter l\xc3\xa4mplig tid, n\xc3\xa4r ogr\xc3\xa4set har b\xc3\xb6rjat gro pl\xc3\xb6js f\xc3\xa4ltet p\xc3\xa5 vanligt s\xc3\xa4tt. Skumpl\xc3\xb6jning kan ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att mylla ner g\xc3\xb6dsel._NEWLINE_Pl\xc3\xb6jning har historiskt varit ett kritiskt moment vid vallbrott - d\xc3\xa5ligt utf\xc3\xb6rd kan den medf\xc3\xb6ra att det blir sv\xc3\xa5rt, \xc3\xa4ven med mycket harvning, att \xc3\xa5stadkomma en bra s\xc3\xa5b\xc3\xa4dd. Pl\xc3\xb6jningst\xc3\xa4vlingar \xc3\xa4r vanliga \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden och de skickligaste samlas i World Ploughing Organization. I Sverige korar man \xc3\xa5rligen svenska m\xc3\xa4stare i olika typer av pl\xc3\xb6jning._NEWLINE_Vid n\xc3\xa4sta \xc3\xa5rs pl\xc3\xb6jning m\xc3\xa5ste man b\xc3\xb6rja vid \xc3\xa5kerns andra sida, s\xc3\xa5 att tiltan v\xc3\xa4ndes tillbaka. Om man inte g\xc3\xb6r s\xc3\xa5, kommer efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r all \xc3\xa5kerjord ha f\xc3\xb6rskjutits \xc3\xa5t sidan._NEWLINE_\xc3\x85krar \xc3\xa4r s\xc3\xa4llan alldeles horisontella. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xa5ste f\xc3\xa5rornas riktning v\xc3\xa4ljas med omsorg, s\xc3\xa5 att det blir l\xc3\xa4mpligt med h\xc3\xa4nsyn till avrinning av regnvatten. P\xc3\xa5 sankmark vill man bli av med vatten\xc3\xb6verskott. P\xc3\xa5 torrl\xc3\xa4nt mark vill man beh\xc3\xa5lla s\xc3\xa5 mycket vatten som m\xc3\xb6jligt.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rdret har sedan tidigt i v\xc3\xa5r k\xc3\xa4nda historia varit ett grundl\xc3\xa4ggande redskap och representerar en av de viktigaste innovationerna inom jordbruket. P\xc3\xa5 bilden till v\xc3\xa4nster h\xc3\xa4mtad fr\xc3\xa5n faraos arkitekt Sennedjems gravkammare omkring 1200 f.Kr syns ett \xc3\xa5rder. Man vet inte n\xc3\xa4r \xc3\xa5rdret uppfanns men troligt \xc3\xa4r att den str\xc3\xa4cker sig tillbaka till \xc3\xa5tminstone 3000 f.Kr. I Fr\xc3\xa4mre Orienten har j\xc3\xa4rnskodda plogar funnits sedan omkring 1000 f.Kr. och den tidigaste j\xc3\xa4rnplogen som hittats i Kina dateras till 200 - 475 f.Kr. Arkeologiska fynd visar att romarna anv\xc3\xa4nde tunga plogar med v\xc3\xa4ndskiva av j\xc3\xa4rn i England under 300-talet e.Kr. Under vikingatid/tidig medeltid b\xc3\xb6rjar de tunga hjulplogarna f\xc3\xb6rekomma i Danmark och Sk\xc3\xa5ne. I \xc3\xb6vriga Norden b\xc3\xb6rjar de modernare l\xc3\xa4ttare plogarna att brukas i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet. \xc3\x84nnu i mitten av 1800-talet var dock \xc3\xa5rdret det fr\xc3\xa4msta redskapet f\xc3\xb6r jordbearbetning i Norden._NEWLINE_Till en b\xc3\xb6rjan drogs plogen av oxar och senare i \xc3\xb6kande utstr\xc3\xa4ckning av arbetsh\xc3\xa4star och mulor. F\xc3\xb6r att kunna hanteras av den som pl\xc3\xb6jer f\xc3\xa5r plogen inte vara f\xc3\xb6r tung. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r var de l\xc3\xa4nge byggda i tr\xc3\xa4, sedermera j\xc3\xa4rnskodda. Den moderna plogen med gjuten v\xc3\xa4ndskiva i st\xc3\xa5l utvecklades av John Deere i USA under 1830-talet. I Sverige var det Furudalsplogen fr\xc3\xa5n Furudals bruk som gjorde att typen fick sitt definitiva genombrott mot 1800-talets slut._NEWLINE_I takt med att l\xc3\xa4nder industrialiserades, b\xc3\xb6rjade man anv\xc3\xa4nda \xc3\xa5ngmaskiner som dragare, till en b\xc3\xb6rjan station\xc3\xa4ra (bild 4.) och efterhand som \xc3\xa5ngmaskinen utvecklades av \xc3\xa5ngdrivna traktorer. Idag anv\xc3\xa4nds traktorer med f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningsmotorer och fortfarande \xc3\xa4r pl\xc3\xb6jning det vanligaste s\xc3\xa4ttet att bearbeta jorden. Metoder f\xc3\xb6r odling med reducerad bearbetning har dock, sedan 1970-talet f\xc3\xa5tt ett \xc3\xb6kande utrymme.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nPlogen \xc3\xa4r en vidareutveckling av \xc3\xa5rdret men etymologiskt har de ingen koppling till varandra. Ordet f\xc3\xb6r plog \xc3\xa4r v\xc3\xa4ldigt likartat inom den germanska spr\xc3\xa5kgruppen (norska plog, danska plov eller ploug, tyska Pflug och engelskans plough)_NEWLINE_Ordet kommer ur fornsvenskans pl\xc5\x8dgher, samma ord som det fornnorska och fornisl\xc3\xa4ndska pl\xc3\xb3gr. Trots en m\xc3\xa5ngfald av f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att ytterligare sp\xc3\xa5ra ordet tillbaka i tiden \xc3\xa4r dess ursprung h\xc3\xb6ljt i dunkel. Det kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med langobardernas (l\xc3\xa5ngsk\xc3\xa4ggens) plovum eller plovus och r\xc3\xa4toromanskans plaumorati samt (troligen germanska l\xc3\xa5nord) det fornslaviska ordet plug\xc7\x94\' och litauiskans pli\xc3\xbagas. _NEWLINE__NEWLINE_En annan germansk ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 plog kommer ur det gotiska ordet h\xc3\xb4ha vars ursprungliga betydelse belyses av de n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade \xc5\xa1\xc4\x81kh\xc4\x81 p\xc3\xa5 sanskrit, g\xc4\x93c p\xc3\xa5 iriska och det litauiska szak\xc3\xa0 samt det gammalengelska ordet sulh, plog eller f\xc3\xa5ra._NEWLINE_I vissa svenska dialekter s\xc3\xa4ger man fortfarande \xc3\xa4rja med betydelsen pl\xc3\xb6ja.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rder\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4ldsta och enklaste redskapet f\xc3\xb6r plantering \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen gr\xc3\xa4vk\xc3\xa4ppen, en spetsig k\xc3\xa4pp (se bild 5.) som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra planteringsh\xc3\xa5l eller skrapa upp markytan med f\xc3\xb6r att kunna s\xc3\xa4tta fr\xc3\xb6n. Domesticeringen av uroxen i Mesopotamien och dess samtida civilisation i Indusdalen, kanske s\xc3\xa5 tidigt som 6000 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re Kristus gav m\xc3\xa4nniskan tillr\xc3\xa4cklig dragkraft f\xc3\xb6r att ett \xc3\xa4rjningsredskap skulle kunna utvecklas. _NEWLINE_Det \xc3\xa4rjningsredskapet var ett enkelt \xc3\xa5rder (bild 6.), som bestod av en vertikal tr\xc3\xa4k\xc3\xa4pp fastsatt i en ram som kopplades till dragdjuret. \xc3\x84rjningen gick till s\xc3\xa5 att man drog upp parallella f\xc3\xa5ror \xc3\xb6ver f\xc3\xa4ltet som skulle bes\xc3\xa5s och mellan f\xc3\xa5rorna l\xc3\xa5g or\xc3\xb6rd mark. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kors\xc3\xa4rjde man ofta, dvs \xc3\xa4rjde p\xc3\xa5 nytt vinkelr\xc3\xa4tt mot de tidigare f\xc3\xa5rorna vilket gjorde att f\xc3\xa4lten blev kvadratiska. Inom arkeologin ben\xc3\xa4mns s\xc3\xa5dana f\xc3\xa4lt keltiska f\xc3\xa4lt och har p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats p\xc3\xa5 flera platser i Nordeuropa med dateringar fr\xc3\xa5n tidig brons\xc3\xa5lder (omkr. 1800 f. Kr.) fram till medeltiden.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa5g\xc3\xa5rder\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4sta led i utvecklingen var att utrusta \xc3\xa5rdret med kr\xc3\xb6kta \xc3\xa5rderst\xc3\xa5ng. Det gjorde att den som pl\xc3\xb6jde kunde styra \xc3\xa5rdret i vertikalled genom att vinkla den snarare \xc3\xa4n att trycka ner den. D\xc3\xa4rmed \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes mer av arbetet p\xc3\xa5 dragdjuret och det blev m\xc3\xb6jligt att \xc3\xa4rja djupare. Spetsen p\xc3\xa5 \xc3\xa5rdret skoddes ofta i brons och sedermera i j\xc3\xa4rn f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka slitstyrkan p\xc3\xa5 spetsen. Eftersom metall var dyrt, sm\xc3\xa4ltes spetsarna ner i krigstider f\xc3\xb6r att smida vapen. I fredstid gjorde man tv\xc3\xa4rtom och detta \xc3\xa4r sannolikt ursprunget till det bibliska uttrycket "D\xc3\xa5 skola de smida sina sv\xc3\xa4rd till plogbillar och sina spjut till ving\xc3\xa5rdsknivar" (Jes. 2:4).\n_START_SECTION_\nPlogar med v\xc3\xa4ndskiva\n_START_PARAGRAPH_\nEtt viktigt steg fram\xc3\xa5t i utvecklingen skedde i och med tillkomsten av v\xc3\xa4ndskivan (bild 7.). Den fungerade s\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rst skar kniven ett vertikalt snitt i jorden varefter en remsa jord gled upp \xc3\xb6ver sk\xc3\xa4ret och vidare \xc3\xb6ver tr\xc3\xa4stycket och v\xc3\xa4ltes upp och ner. Efter plogen l\xc3\xa4mnades en f\xc3\xa5ra som, vid n\xc3\xa4sta drag med plogen, fylldes med en ny upp och nerv\xc3\xa4nd remsa jord och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kunde man v\xc3\xa4nda all jord p\xc3\xa5 ett f\xc3\xa4lt upp och ner. Det l\xc3\xa5nga bakstycket eller landsidan, var till f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla plogen stabil. Man vet med ganska stor s\xc3\xa4kerhet att denna typ av plog anv\xc3\xa4ndes gott och v\xc3\xa4l 1000 \xc3\xa5r f.Kr. och den moderna plogen, 3000 \xc3\xa5r senare, fungerar i grunden p\xc3\xa5 exakt samma s\xc3\xa4tt. Vid en j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse av den primitiva plogrekonstruktionen i bild 7 med plogen i bild 8 ser man att knivristen, sk\xc3\xa4ret och v\xc3\xa4ndskivan i princip \xc3\xa4r likadana._NEWLINE_V\xc3\xa4ndskiveplogen gjorde att tiden f\xc3\xb6r att pl\xc3\xb6ja ett f\xc3\xa4lt minskade drastiskt vilket gjorde att lantbrukaren kunde ta st\xc3\xb6rre landomr\xc3\xa5den i bruk med en \xc3\xb6kad produktion som f\xc3\xb6ljd. P\xc3\xa5 grund av plogens landsida blev den sv\xc3\xa5rare att v\xc3\xa4nda vilket ledde till att f\xc3\xa4lten gick fr\xc3\xa5n att vara kvadratiska till att bli avl\xc3\xa5nga._NEWLINE_N\xc3\xa4sta utvecklingssteg var att utrusta plogen med sk\xc3\xa4rspetsar av metall. De tidigaste plogsk\xc3\xa4ren dateras till omkring 1000 f.Kr. i Fr\xc3\xa4mre Orienten och fr\xc3\xa5n ca 500 f.Kr. i Kina. De tidigaste v\xc3\xa4ndskivorna var i princip kilar som satt bakom knivristen och b\xc3\xa4nde \xc3\xb6ver och v\xc3\xa4lte runt jordremsan. S\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom utformades kr\xc3\xb6kta v\xc3\xa4ndskivor som p\xc3\xa5 ett smidigare och s\xc3\xa4krare s\xc3\xa4tt v\xc3\xa4nde p\xc3\xa5 tiltan. Det var pl\xc3\xb6jaren som styrde pl\xc3\xb6jdjupet genom att man\xc3\xb6vrera landsidan, i vinkel och vertikalt vilket medf\xc3\xb6rde att de fick inte bli f\xc3\xb6r tunga. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r var de under l\xc3\xa5ng tid byggda av tr\xc3\xa4, ofta ek till plogkroppen och alm till dragst\xc3\xa5ngen och med plogspets av j\xc3\xa4rn. Det var f\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r man b\xc3\xb6rjade utrusta plogen med hjul som plogar helt i j\xc3\xa4rn kunde b\xc3\xb6rja utvecklas. Innan Han-dynastin (202 f.Kr. - 220 e.Kr.), tillverkades kinesiska plogar helt i tr\xc3\xa4 f\xc3\xb6rutom sk\xc3\xa4rspetsen av j\xc3\xa4rn. Under denna period b\xc3\xb6rjade hela sk\xc3\xa4ret g\xc3\xb6ras av j\xc3\xa4rn och dessa \xc3\xa4r de f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda j\xc3\xa4rnplogarna. Tillkomsten av hjulplogen medf\xc3\xb6rde dock inte att den hjull\xc3\xb6sa f\xc3\xb6rsvann fr\xc3\xa5n scenen. I medeltidens Frankrike fanns tv\xc3\xa5 namn f\xc3\xb6r plog; araire var en hjull\xc3\xb6s plog och charrue var utrustad med hjul. _NEWLINE_Man har arkeologiska bevis f\xc3\xb6r att tunga hjulplogar b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas i det romerska riket under 200\xe2\x80\x93300-talet e.Kr. Plogen n\xc3\xa4mns ocks\xc3\xa5 i ett norditalienska dokument fr\xc3\xa5n 643. Ordet plog f\xc3\xb6rekommer i de fornslaviska spr\xc3\xa5ken vilket antyder ett tidigt bruk av s\xc3\xa5dana. I allm\xc3\xa4nhet verkar det som att med v\xc3\xa4ndskivans int\xc3\xa5g p\xc3\xa5 scenen i Europa f\xc3\xb6ljde en \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5- till treskiftesbruk vilket medf\xc3\xb6rde \xc3\xb6kad jordbruksproduktion per brukad enhet._NEWLINE_Till Norden kom plogen under vikingatiden. Norrm\xc3\xa4nnen tycks ha l\xc3\xa4rt k\xc3\xa4nna plogen i England, och v\xc3\xa4stskandinaviska plogar \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktade med Engelska plogar. Ungef\xc3\xa4r samtidigt kommer den tyngre hjulplogen fr\xc3\xa5n Tyskland in i Danmark, och hade p\xc3\xa5 1100-talet spritt sig till Sk\xc3\xa5ne._NEWLINE_Fram till b\xc3\xb6rjan av 1700-talet fanns endast plogar i v\xc3\xa4st- och sydsverige. Hjulplogen f\xc3\xb6rekom i Sk\xc3\xa5ne och Hallands kustlandskap. Den V\xc3\xa4stsvenska plogen, lik hjulplogen men med en fot framtill i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r hjul, f\xc3\xb6rekom i V\xc3\xa4rmland, Dalsland, Bohusl\xc3\xa4n och nordv\xc3\xa4stra V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland. _NEWLINE_Runt mitten av 1700-talet b\xc3\xb6rjar dock flera nya plogtyper att dyka upp, den mellansvenska plogen i N\xc3\xa4rke, V\xc3\xa4stmanland och v\xc3\xa4stra S\xc3\xb6dermanland och Nordsvenska plogen i Norrland och Dalplogen i Dalarna. Alla \xc3\xa4r s\xc3\xa5 kallade h\xc3\xb6gplogar med h\xc3\xb6gt styre. Dalplogen, som var utrustad med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4ndskidor dyker upp en tid f\xc3\xb6re 1700-talets mitt, det \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt om det skett utifr\xc3\xa5n p\xc3\xa5verkan av utl\xc3\xa4ndska plogar. Under 1700-talet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte flera personer konstruera nya plogtyper, ofta med mindre framg\xc3\xa5ng. En plogtyp konstruerad av Jacob Radhe Gripenstedt skall ha haft viss utbredning p\xc3\xa5 de uppl\xc3\xa4ndska godsen men visade sig dock mycket klumpig i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till traditionella konstruktioner. I st\xc3\xa4llet blev det Dalplogar av Hedemoratyp, liksom plogar fr\xc3\xa5n H\xc3\xa4lsingland som i slutet av 1700-talet och b\xc3\xb6rjan av 1800-talet \xc3\xb6ka i popularitet. Efter en sakta \xc3\xb6kning av antalet plogar b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5rdret under 1800-talet att \xc3\xa5ter \xc3\xb6ka i popularitet, fr\xc3\xa4mst genom potatisodlingen.\n_START_SECTION_\nVidareutveckling av plogen\n_START_PARAGRAPH_\nDen grundl\xc3\xa4ggande plogen, med rist, sk\xc3\xa4r och v\xc3\xa4ndskiva utvecklades t\xc3\xa4mligen litet fram till Upplysningstiden. Under 1730-talet utvecklade Joseph Foljambe fr\xc3\xa5n Rotherham, England, nya former f\xc3\xb6r plogkroppen och j\xc3\xa4rnkl\xc3\xa4dda v\xc3\xa4ndskivor f\xc3\xb6r sin plog (Rotherham Swing). Den var v\xc3\xa4ldigt l\xc3\xa4tt j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med befintliga plogar och hade inget hjul (d\xc3\xa4rav ben\xc3\xa4mningen "Swing") och blev v\xc3\xa4ldigt popul\xc3\xa4r i England. Rotherham Swing kan vara den f\xc3\xb6rsta fabriksbyggda plogen. Utformningen av speciellt v\xc3\xa4ndskivan i en plog har stor betydelse f\xc3\xb6r hur l\xc3\xa4tt den pl\xc3\xb6jer och James Small anv\xc3\xa4nde matematiska metoder f\xc3\xb6r sitt arbete med vidareutvecklingen och utvecklade sin "Scots Plough", den skotska plogen, med en gjuten v\xc3\xa4ndskiva. Denna anses vara grunden till dagens v\xc3\xa4ndskiva. Smeden Jethro Wood fr\xc3\xa5n New York tillverkade en "Scots Plough" i tre delar. Det gjorde det m\xc3\xb6jligt att byta ut delar av en plog ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att tillverka en ny, eller l\xc3\xa4mna in den till bysmeden d\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon del blev utsliten. \xc3\x85r 1837 introducerade John Deere sin gjutna st\xc3\xa5lplog. Denna plog var mycket starkare i sin konstruktion \xc3\xa4n de befintliga j\xc3\xa4rnplogarna och gjorde det m\xc3\xb6jligt att pl\xc3\xb6ja upp marker i USA som man tidigare inte kunnat. Ytterligare utveckling skedde p\xc3\xa5 materialsidan och st\xc3\xa5l ersatte j\xc3\xa4rnet i ristar och spetsar. V\xc3\xa4ndskivor i mjukare, yth\xc3\xa4rdat st\xc3\xa5l som inte s\xc3\xa5 l\xc3\xa4tt gick s\xc3\xb6nder utvecklades och knivristen kunde tas bort s\xc3\xa5 att plogen gick l\xc3\xa4ttare._NEWLINE_Till Sverige kom plogtypen med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4ndskida fr\xc3\xa5n Holland vid 1700-talets mitt. I Dalarna, d\xc3\xa4r redan plogar med j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4ndskida utvecklats redan f\xc3\xb6re 1700-talets mitt utvecklades i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet ett plogsmide av modernare plogar som senare fick avl\xc3\xa4ggare p\xc3\xa5 skilda h\xc3\xa5ll, fr\xc3\xa4mst i V\xc3\xa4rmland och Norrland. Den av James Small introducerade plogtypen b\xc3\xb6rjade 1803 tillverkas vid den av Carl Georg Stjernsv\xc3\xa4rd inr\xc3\xa4ttade redskapsfabriken vid Engeltofta vid Engelholm, den f\xc3\xb6rsta i Sverige. _NEWLINE_N\xc3\xa4r Furudals bruk p\xc3\xa5 1840-talet b\xc3\xb6rjade tillverka amerikanska plogar kom modellen att introduceras i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Dalarna, Uppland och V\xc3\xa4stmanland. P\xc3\xa5 1850-talet slog \xc3\xa4ven \xc3\x85kersplogen, tillverkad vid \xc3\x85kers styckebruk. Vid Ultuna konstruerades 1851 en ny plogtyp baserad p\xc3\xa5 en engelsk konstruktion, vilken senare kom att introduceras vid \xc3\x96verum, Ankarsrum, Forsbacka, Forsvik och N\xc3\xa4vekvarn. Andra betydande tillverkare under slutet av 1800-talet var Norrahammar, V\xc3\xa4stlandaholm och Vibergs i Ransta._NEWLINE_D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven andra lokala plogtyper under 1800-talet. Norrlandsplogen med en tv\xc3\xa4r bill var vanlig utefter Norrlandskusten vid mitten av 1800-talet och exporterade \xc3\xa4ven till andra h\xc3\xa5ll, bland annat till Gotland. Knallplogen eller V\xc3\xa4stg\xc3\xb6taplogen var en l\xc3\xa5gplog helt i j\xc3\xa4rn fr\xc3\xa5nsett \xc3\xa5sen, utvecklad omkring 1830. Den spreds \xc3\xa4ven till andra landskap innan den b\xc3\xb6rjade tr\xc3\xa4ngas undan av amerikanska plogtyper.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ndplogen\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ndplogen var en slags f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till v\xc3\xa4xelplogen i det att den kan pl\xc3\xb6ja \xc3\xa5t v\xc3\xa4nster s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger. Plogen, vars v\xc3\xa4ndskiva var av tr\xc3\xa4, v\xc3\xa4ndes genom att v\xc3\xa4ndskivan lossades och flyttades \xc3\xb6ver till andra sidan.  Detta kr\xc3\xa4vde att plogspetsen och sk\xc3\xa4ret var symmetriska i h\xc3\xb6ger/v\xc3\xa4nster-led samt att v\xc3\xa4ndskivan var "spegelv\xc3\xa4nt" symmetrisk.\n_START_SECTION_\nPlogar med f\xc3\xb6rare\n_START_PARAGRAPH_\nTidiga j\xc3\xa4rnplogar kr\xc3\xa4vde en pl\xc3\xb6jare som hela tiden gick bakom och styrde plogen. St\xc3\xa5lplogarna som kom p\xc3\xa5 1800-talet pl\xc3\xb6jde betydligt l\xc3\xa4ttare och beh\xc3\xb6vde inte st\xc3\xa4ndig styrning f\xc3\xb6r att parera r\xc3\xb6tter och andra hinder. Det gjorde att s.k. ridande plogar utvecklades. P\xc3\xa5 dessa satt pl\xc3\xb6jaren p\xc3\xa5 plogen. Djupregleringen hanterades av tre st\xc3\xa4llbara hjul. Vid v\xc3\xa4ndtegen lyfte f\xc3\xb6raren upp plogkroppen med hj\xc3\xa4lp av en spak.\n_START_SECTION_\nBalansplogen och \xc3\xa5ngmaskinen\n_START_PARAGRAPH_\nBalansplogen best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 upps\xc3\xa4ttningar plogkroppar, en f\xc3\xb6r pl\xc3\xb6jning \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger och en f\xc3\xb6r pl\xc3\xb6jning \xc3\xa5t v\xc3\xa4nster. Upps\xc3\xa4ttningarna balanserar p\xc3\xa5 ett i mitten placerat hjulpar, h\xc3\xa4rav namnet (bild 4). Den utvecklades efter det att \xc3\xa5ngmaskinen kommit i kommersiellt bruk, fr\xc3\xa5n ca 1850. Vid pl\xc3\xb6jning med en s\xc3\xa5dan plog placerades en station\xc3\xa4r \xc3\xa5ngmaskin vid var \xc3\xa4nde av f\xc3\xa4ltet och sedan drogs plogen med hj\xc3\xa4lp av vajer fram och tillbaka. Vajern var inf\xc3\xa4st s\xc3\xa5, att n\xc3\xa4r den str\xc3\xa4cktes \xc3\xa5t ena h\xc3\xa5llet lyftes plogkropparna som vette ut mot f\xc3\xa4ltet upp och de andra s\xc3\xa4nktes ner i jorden. \xc3\x84ran f\xc3\xb6r denna \xc3\xa5ngmaskinsplog tillkommer engelsmannen John Fowler, ingenj\xc3\xb6r och uppfinnare._NEWLINE_Den fasta jorden p\xc3\xa5 USA:s vida sl\xc3\xa4tter var som gjorda f\xc3\xb6r pl\xc3\xb6jning med \xc3\xa5ngtraktorer, exempelvis "The big Case", "Reeves" och "Sawyer Massey". Lag med 10-talet \xc3\xa5ngtraktorekipage utrustade med 14-sk\xc3\xa4riga plogar anv\xc3\xa4ndes och flera hundra hektar kunde pl\xc3\xb6jas upp varje dag.\n_START_SECTION_\nAustraliensisk tallriksplog\n_START_PARAGRAPH_\nTallriksplogen, eller "the Stum-Jump plough" som den kallades uppfanns i Australien p\xc3\xa5 1870-talet. Den utformades f\xc3\xb6r att kunna pl\xc3\xb6ja land med m\xc3\xa5nga tr\xc3\xa4stumpar och stenar p\xc3\xa5 marken eftersom dessa var kostsamma att frakta bort. P\xc3\xa5 plogkroppen satt en l\xc3\xb6stagbar vikt och n\xc3\xa4r en sten eller ett tr\xc3\xa4stycke kom i v\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r plogen lyftes vikten av s\xc3\xa5 att plogkroppen kunde rulla \xc3\xb6ver f\xc3\xb6r att sedan tyngas ner i pl\xc3\xb6jningsl\xc3\xa4ge igen._NEWLINE_En vidareutveckling av tallriksplogen anv\xc3\xa4nder konkava roterande tallrikar (eller tallrikspar) som \xc3\xa4r placerade i ganska tv\xc3\xa4r vinkel mot pl\xc3\xb6jningsriktningen. N\xc3\xa4r plogen st\xc3\xb6ter p\xc3\xa5 ett hinder rullar tallrikarna \xc3\xb6ver. Tallriksplogen pl\xc3\xb6jer inte lika grundligt som en plog med v\xc3\xa4ndskiva men den lyfter upp och bryter markytan. Att den inte pl\xc3\xb6jer djupt ses som en f\xc3\xb6rdel eftersom det minskar vinderosion.\n_START_SECTION_\nDjupkultivator\n_START_PARAGRAPH_\nDjupkultivatorn anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att luckra och lufta jorden p\xc3\xa5 djupet utan att f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ra markytan. De \xc3\xa4r utrustade med kraftigt fj\xc3\xa4derst\xc3\xa5l och har vingar p\xc3\xa5 spetsarna (g\xc3\xa5svingar). Vanliga arbetsdjup \xc3\xa4r 20 \xe2\x80\x93 30\xc2\xa0cm och avst\xc3\xa5ndet mellan sk\xc3\xa4ren \xc3\xa4r 20 \xe2\x80\x93 30\xc2\xa0cm. Den anv\xc3\xa4nds vid reducerad jordbearbetning (pl\xc3\xb6jningsfri odling) och som \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd mot markpackning. Djupkultivatorer f\xc3\xb6r djup ner till 60\xc2\xa0cm finns och kallas d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven alvluckrare eftersom dess uppgift \xc3\xa4r just att luckra upp alven som \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd mot markpackning.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4ckdikningsplog\n_START_PARAGRAPH_\nEn v\xc3\xa4lgjord dr\xc3\xa4nering, t\xc3\xa4ckdikning, av mark kan fungera \xc3\xb6ver 50 \xc3\xa5r men \xc3\xa4r kanske dyr att anl\xc3\xa4gga. Ett annat s\xc3\xa4tt att ordna dr\xc3\xa4neringen p\xc3\xa5 ett f\xc3\xa4lt \xc3\xa4r att anv\xc3\xa4nda en t\xc3\xa4ckdikningsplog. Denna har en vertikal kraftig kniv som \xc3\xa4r upp till en meter l\xc3\xa5ng. L\xc3\xa4ngst ner finns en horisontell skiva eller en kula som n\xc3\xa4r plogen dras fram\xc3\xa5t skapar en dr\xc3\xa4neringskanal. Den ers\xc3\xa4tter inte hela funktionen hos en regulj\xc3\xa4r dr\xc3\xa4nering men kan fungera under en kortare period. I omr\xc3\xa5den med marktj\xc3\xa4le m\xc3\xa5ste dr\xc3\xa4neringen oftast g\xc3\xb6ras om med 2\xe2\x80\x933 \xc3\xa5rs mellanrum. Det kan ocks\xc3\xa5 vara sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xa5 en korrekt lutning p\xc3\xa5 denna typ av dr\xc3\xa4neringskanaler, speciellt om marken \xc3\xa4r kuperad. Speciella maskiner f\xc3\xb6r nedl\xc3\xa4ggning av dr\xc3\xa4neringsr\xc3\xb6r anv\xc3\xa4nder ibland en t\xc3\xa4ckdikningsplog som, n\xc3\xa4r den k\xc3\xb6rs, matar ner dr\xc3\xa4neringsslang. Dessa utrustningar \xc3\xa4r d\xc3\xa5 elektroniskt styrda s\xc3\xa5 att djupet blir korrekt.\n_START_SECTION_\nNyodlingsplog\n_START_PARAGRAPH_\nVid nyodlingar, eller n\xc3\xa4r odling skall \xc3\xa5terupptas p\xc3\xa5 f\xc3\xa4lt som inte brukats under l\xc3\xa5ng tid, kr\xc3\xa4vs en kraftig och stabil plog f\xc3\xb6r att kunna sk\xc3\xa4ra av r\xc3\xb6tter och klara andra hinder i jorden. Dessa \xc3\xa4r oftast ensk\xc3\xa4riga och kan st\xc3\xa4llas in f\xc3\xb6r stort pl\xc3\xb6jningsdjup. Idag anv\xc3\xa4nds vanligen en speciell, mycket kraftig, jordfr\xc3\xa4s som l\xc3\xa4mnar efter sig en f\xc3\xa4rdig s\xc3\xa5b\xc3\xa4dd.\n_START_SECTION_\nDragkraftsbehov\n_START_PARAGRAPH_\nEn modern arbetsh\xc3\xa4st klarar av att dra en plog i l\xc3\xa4tt jord, men i tyngre jordar beh\xc3\xb6vs tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4star, d\xc3\xa4r ena h\xc3\xa4sten g\xc3\xa5r i f\xc3\xa5ran och den andra p\xc3\xa5 opl\xc3\xb6jd mark (bilden till v\xc3\xa4nster). St\xc3\xb6rre plogar med fler plogkroppar kr\xc3\xa4ver fler h\xc3\xa4star och n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5ste g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 den pl\xc3\xb6jda marken, vilket \xc3\xa4r tyngre f\xc3\xb6rutom att jorden trampas. Tung vulkanisk lerjord (t. ex. p\xc3\xa5 Nya Zeeland) kr\xc3\xa4ver fyra stora arbetsh\xc3\xa4star f\xc3\xb6r att dra en tv\xc3\xa5sk\xc3\xa4rig plog. H\xc3\xa4starna kan kopplas tv\xc3\xa5 och tv\xc3\xa5 efter varandra, men d\xc3\xa4r f\xc3\xa4lten \xc3\xa4r korta finns f\xc3\xb6rdelar med att koppla alla i bredd. Vanligt vid pl\xc3\xb6jning \xc3\xa4r att h\xc3\xa4starna f\xc3\xa5r vila ca 10 minuter varje halvtimme. Pl\xc3\xb6jningsekipage f\xc3\xb6r fler \xc3\xa4n tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4star anv\xc3\xa4ndes endast p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre gods och g\xc3\xa5rdar._NEWLINE_Amish-lantbrukare brukar anv\xc3\xa4nda lag om ca sju h\xc3\xa4star eller mulor vid pl\xc3\xb6jning och oftast i samarbete mellan g\xc3\xa5rdarna. Vid middagstid byts dragarna och p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt pl\xc3\xb6jer de mellan 1 och 4 ha per dag beroende p\xc3\xa5 om jorden \xc3\xa4r l\xc3\xa4tt eller tung. Som j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse kan s\xc3\xa4gas att en modern traktor p\xc3\xa5 100\xc2\xa0kW med en fyrsk\xc3\xa4rig v\xc3\xa4xelplog pl\xc3\xb6jer mellan 1 och 2 ha per timme. V\xc3\xa4rldsrekordet i pl\xc3\xb6jning av s\xc3\xa5 stor yta som m\xc3\xb6jligt under 24 timmar \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 2005 och sattes i Frankrike med en 20-sk\xc3\xa4rig vagnsplog av m\xc3\xa4rket Gregoire Besson, dragen av en Case IH STX 500 p\xc3\xa5 500 hk. P\xc3\xa5 24 timmar pl\xc3\xb6jdes 321 ha (3,21\xc2\xa0km\xc2\xb2)._NEWLINE_De \xc3\xa4ldre hjulplogarna som f\xc3\xb6r var vanliga i Sydsverige, s\xc3\xa4rskilt d\xc3\xa5 de drogs av oxar i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r h\xc3\xa4star, kr\xc3\xa4vde i allm\xc3\xa4nhet rej\xc3\xa4lt med dragare. 8 oxar framf\xc3\xb6r plogen var inte ovanligt, och fr\xc3\xa5n Skytts h\xc3\xa4rad ber\xc3\xa4ttar Carl von Linn\xc3\xa9 och Mattias Sohlberg att man brukade inte mindre \xc3\xa4n 14 oxar framf\xc3\xb6r plogen.'