b'\n_START_ARTICLE_\nStenkyrka socken, Gotland\n_START_SECTION_\nAdministrativ historik\n_START_PARAGRAPH_\nStenkyrka socken har medeltida ursprung. Socknen har f\xc3\xa5 medeltida bel\xc3\xa4gg. I Gutasagan s\xc3\xa4gs dock Stenkyrka kyrka vara den \xc3\xa4ldsta i Nordertredingen. I Gutasagan omtalas ocks\xc3\xa5 "Likair den vise", som var fr\xc3\xa5n Stenkyrka som s\xc3\xa4ndebud hos Henrik Lejonet f\xc3\xb6r de f\xc3\xb6rhandlingar som ledde fram till Artlenburgprivilegiet 1161. En gravsten \xc3\xb6ver en Licauns fr\xc3\xa5n Stenstufu, daterad till omkring 1200 finns bevarad i Stenkyrka kyrka._NEWLINE_Socknen tillh\xc3\xb6rde Lummelunda ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen._NEWLINE_Vid kommunreformen 1862 \xc3\xb6vergick socknens ansvar f\xc3\xb6r de kyrkliga fr\xc3\xa5gorna till Stenkyrka f\xc3\xb6rsamling och f\xc3\xb6r de borgerliga fr\xc3\xa5gorna bildades Stenkyrka landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tingst\xc3\xa4de landskommun och ing\xc3\xa5r sedan 1971 i Gotlands kommun. F\xc3\xb6rsamlingen ut\xc3\xb6kades 2006._NEWLINE_1 januari 2016 inr\xc3\xa4ttades distriktet Stenkyrka, med samma omfattning som f\xc3\xb6rsamlingen hade 1999/2000.  _NEWLINE_Socknen har tillh\xc3\xb6rt samma f\xc3\xb6gderier och domsagor som Gotlands norra h\xc3\xa4rad. De indelta b\xc3\xa5tsm\xc3\xa4nnen tillh\xc3\xb6rde Gotlands f\xc3\xb6rsta b\xc3\xa5tsmanskompani.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nStenkyrka socken ligger vid Gotlands nordv\xc3\xa4stra kust. Socknen \xc3\xa4r sl\xc3\xa4ttmark delvis skogst\xc3\xa4ckt invid branta klinter vid kusten. I \xc3\xb6ster och s\xc3\xb6der fanns tidigare tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre myrar, Elinghems myr och Kvie myr, den senare en nordlig utl\xc3\xb6pare till Martebo myr. Myrarna \xc3\xa4r idag utdikade._NEWLINE_Socknen \xc3\xa4r en av Gotlands st\xc3\xb6rre. Lickershamn har varit Stenkyrkas hamn.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rdsnamn\n_START_PARAGRAPH_\nAusterg\xc3\xa5rds, Bj\xc3\xa4rs Lilla, Bj\xc3\xa4rs Stora, Broungs, Ekeby, Garde, Grausne, Gr\xc3\xa4ne, H\xc3\xa4lge, Kvie, Kyrkebys, Lauhage, Licknatte, Mos, Niome, Pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rden, Ringvide, Russhage, Smiss, Sorby, Stenstugu, Suderg\xc3\xa5rds, Rune, Tystebols, Ungsmiss (Skogs), Vale.\n_START_SECTION_\nFornl\xc3\xa4mningar\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4nda fr\xc3\xa5n socknen \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra boplatser fr\xc3\xa5n sten\xc3\xa5ldern och n\xc3\xa5gra gravr\xc3\xb6sen fr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern. Fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern finns 20 gravf\xc3\xa4lt, stenstr\xc3\xa4ngar, bildstenar, stenar med slipr\xc3\xa4nnor och tre fornborgar fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. Ett tiotal skatter fr\xc3\xa5n vikingatiden har \xc3\xa5terfunnits och i en grav i Moa har en spjutspets \xc3\xa5terfunnits med runinskrift fr\xc3\xa5n 200-talet, landets \xc3\xa4ldsta. Fr\xc3\xa5n vikingatiden har flera stora dep\xc3\xa5fynd hittats, och platsen tycks ha varit viktig f\xc3\xb6r myntskatter och kanske \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r handeln. I Bj\xc3\xa4rs har ett stort dep\xc3\xa5fynd p\xc3\xa5 734 silvermynt tillsammans med en del bitsilver; ett barr med en vikt av 24 gram, n\xc3\xa5gra tenar och tr\xc3\xa5dar av silver, bitar av smycken och sp\xc3\xa4nnen och liknande. i Garde har ett dep\xc3\xa5fynd med bitsilver och 673 silvermynt hittats, och i Sorbys lada hittades ett dep\xc3\xa5fynd med 727 silvermynt, tillsammans med bitsilver samt en vacker brakteat.  _NEWLINE_1953 p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades en sten\xc3\xa5ldersgrav vid g\xc3\xa5rden Stora Bj\xc3\xa4rs.\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet (1300-talet Stainkkirchiu) kommer fr\xc3\xa5n kyrkan. Tolkningen \xc3\xa4r antingen att kyrkan \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rd av sten, men kan ocks\xc3\xa5 vara att kyrkan \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rd p\xc3\xa5 mark tillh\xc3\xb6rande g\xc3\xa5rden Stenstugu och att det ursprungliga namnet varit Stenstugukyrka.'