b'\n_START_ARTICLE_\nSvartvit flugsnappare\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nBest\xc3\xa5ndet i Sverige ber\xc3\xa4knas till mellan en och tv\xc3\xa5 miljoner h\xc3\xa4ckande par.\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nHanen \xc3\xa4r p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren svart eller brun p\xc3\xa5 ovansidan med vita f\xc3\xa4lt p\xc3\xa5 vingarna, pannan och de yttre stj\xc3\xa4rtpennorna. Undersidan \xc3\xa4r vit. Honan \xc3\xa4r ist\xc3\xa4llet brun p\xc3\xa5 ovansidan men saknar den vita fl\xc3\xa4cken i pannan. Den kan l\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med andra Ficedula-arter som den ocks\xc3\xa5 hybridiserar med i liten utstr\xc3\xa4ckning. _NEWLINE_Den \xc3\xa4r vanligen spr\xc3\xa4cklig av svart och vitt och har en l\xc3\xa4ngd av omkring 14 cm. Vingspannet \xc3\xa4r 22 till 24 cm. Den v\xc3\xa4ger 12-18 gram. N\xc3\xa4bben \xc3\xa4r kort och bred._NEWLINE_S\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r en rad av melodiska, rytmiska visslingar och kan liknas vid en folkdanstakt. Lockl\xc3\xa4tet \xc3\xa4r ett torrt smackande tett. I sympatriska populationer med halsbandsflugsnapparen sjunger en del en blands\xc3\xa5ng (blandning av b\xc3\xa5da arters s\xc3\xa5ng). Den varnar med ett kort, ljust wit.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning och biotop\n_START_PARAGRAPH_\nArten h\xc3\xa4ckar i l\xc3\xb6vskog och blandskog samt i parker och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar. N\xc3\xa4r hanen anl\xc3\xa4nder om v\xc3\xa5rarna m\xc3\xa5ste han leta upp en l\xc3\xa4mplig boplats som utg\xc3\xb6rs av h\xc3\xa5ligheter i tr\xc3\xa4d och ofta i f\xc3\xa5gelholkar. Det kan bli ett problem i och med att m\xc3\xa5nga s\xc3\xa5dana \xc3\xa4r upptagna, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r m\xc3\xa5ste han leta intensivt och d\xc3\xa4rmed bildas revir bland hanarna. N\xc3\xa4r honan lagt sina \xc3\xa4gg l\xc3\xa4mnar han henne f\xc3\xb6r att etablera ytterligare ett revir. Hanarnas konkurrens om honorna \xc3\xa4r ibland h\xc3\xa5rd, och n\xc3\xa4r det andra reviret, som kallas birevir, etablerats \xc3\xa4r tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 oparade honor i regel liten. Ibland lyckas han dock med detta, n\xc3\xa4r han parat sig med en ny hona i bireviret och hon har b\xc3\xb6rjat l\xc3\xa4gga \xc3\xa4gg, l\xc3\xa4mnar han i regel henne f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till den f\xc3\xb6rsta honan. H\xc3\xa4r stannar han sedan och matar henne under ruvningen och hj\xc3\xa4lper henne med uppf\xc3\xb6dningen av ungarna. Honan i bireviret f\xc3\xa5r klara sig helt ensam och lyckas ofta bara f\xc3\xb6da upp 1-2 ungar. _NEWLINE_Konkurrensen om boh\xc3\xa5len inskr\xc3\xa4nker sig inte enbart till hannar av samma art, \xc3\xa4ven andra h\xc3\xa5lbyggare \xc3\xa4r inblandade. Av dessa \xc3\xa4r talgoxen den besv\xc3\xa4rligaste, och strider mellan dessa kan bli fatala f\xc3\xb6r flugsnapparens del. Man har gjort unders\xc3\xb6kningar som visar att fler svartvita flugsnappare d\xc3\xb6das av talgoxar \xc3\xa4n rovf\xc3\xa5glar. Den svartvita flugsnapparen \xc3\xa4r dock mycket aggressiv och kan troligen i s\xc3\xa4llsynta fall till och med jaga bort talgoxar som b\xc3\xb6rjat sin h\xc3\xa4ckning och \xc3\xb6verta deras holk._NEWLINE_Boet byggs enbart av honan. Boet \xc3\xa4r likt halsbandsflugsnapparens - \xc3\xb6ppet och uppbyggt av torrt gr\xc3\xa4s (h\xc3\xb6), grenar, r\xc3\xb6tter samt barkremsor. N\xc3\xa4r boet b\xc3\xb6rjar ta form s\xc3\xa5 formas det med hj\xc3\xa4lp av f\xc3\xb6tterna men aldrig av n\xc3\xa4bben. Under h\xc3\xa4ckningstiden fr\xc3\xa5n maj till juli l\xc3\xa4gger honan 5-8 bl\xc3\xa5vita \xc3\xa4gg som saknar fl\xc3\xa4ckar. \xc3\x84ggen ruvas av honan i 12-14 dagar och ungarna \xc3\xa4r flygga efter cirka tv\xc3\xa5 veckor. Hanen matar honan flitigt under ruvningen medan b\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna hj\xc3\xa4lps \xc3\xa5t med matningen av ungarna. En studie visar att ca. 15.000 bytesdjur g\xc3\xa5r \xc3\xa5t till en genomsnittlig kull.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nSvartvit flugsnappare sitter p\xc3\xa5 olika grenar och stolpar, observerar noga sin omgivning och f\xc3\xa5ngar insekter i flykten. Den \xc3\xa4ter ocks\xc3\xa5 fj\xc3\xa4rilar, fj\xc3\xa4rilslarver och spindlar. P\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten livn\xc3\xa4r den sig \xc3\xa4ven av frukter och b\xc3\xa4r. Liksom andra flugsnappare v\xc3\xa4ntar den p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbiflygande insekter, som den snappar ur luften. Den plockar dock ocks\xc3\xa5 insekter fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4ggar och fr\xc3\xa5n boskap. Den sl\xc3\xa5r sedan bytet mot ett underlag tills ben och tentakler bryts av. \xc3\x96verblivna h\xc3\xa5rda delar slukas ocks\xc3\xa5 och spys sedan upp som spybollar.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillr\xc3\xa4ckligt kraftigt f\xc3\xb6r att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r arten som livskraftig (LC). I Europa tros 12,5-19,4 miljoner par h\xc3\xa4cka, inklusive atlasflugsnapparen.'