b'\n_START_ARTICLE_\nMiletos\n_START_PARAGRAPH_\nMiletos (grekiska \xce\x9c\xce\xaf\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, latin Miletus) var en grekisk forntida stad i det antika landskapet Karien p\xc3\xa5 Mindre Asiens v\xc3\xa4stra medelhavskust, d\xc3\xa4r floden Meandros rinner ut i Egeiska havet (i den nuvarande provinsen Ayd\xc4\xb1n i Turkiet). Miletos var ett kosmopolitiskt centrum, den tidens rikaste och kanske viktigaste stad vid den joniska kusten i ett fruktbart gr\xc3\xa4nsland mellan tv\xc3\xa5 kulturer.\n_START_SECTION_\nBrons\xc3\xa5ldern\n_START_PARAGRAPH_\nMiletos omtalas i hettitiska annaler cirka 1320 f.Kr. som Millawanda/Millawata, och i det \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda omn\xc3\xa4mnandet av staden beskrivs hur hettiterkungen Mursilis II beordrade sina generaler att plundra Millawanda p\xc3\xa5 grund av stadens st\xc3\xb6d till ett uppror. Arkeologerna har funnit sp\xc3\xa5r av f\xc3\xb6rst\xc3\xb6relse i Miletos fr\xc3\xa5n den h\xc3\xa4r perioden. N\xc3\xa4r den anatoliska brons\xc3\xa5lderscivilisationen kollapsade, br\xc3\xa4ndes Miletos \xc3\xa4n en g\xc3\xa5ng ned, den h\xc3\xa4r g\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6rmodligen av sj\xc3\xb6folken.\n_START_SECTION_\nAntiken\n_START_PARAGRAPH_\nMiletos befolkades redan tidigt av joniska nybyggare och var l\xc3\xa4nge den st\xc3\xb6rsta och folkrikaste staden inom det joniska statsf\xc3\xb6rbundet. Ett gynnsamt l\xc3\xa4ge med fyra ypperliga hamnar, skyddade av den utanf\xc3\xb6r liggande \xc3\xb6n Lade, gjorde Miletos till en av forntidens mest blomstrande handelsst\xc3\xa4der. P\xc3\xa5 500-talet f.Kr. hade staden byggt upp ett maritimt imperium, och dess inv\xc3\xa5nare anlade en m\xc3\xa4ngd kolonier (deras antal uppges till 80-90), mestadels p\xc3\xa5 kusterna av Svarta havet (Kyzikos, Sinope, Abydos m.fl.). Miletos var vid den h\xc3\xa4r tiden \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nt som centrum f\xc3\xb6r de joniska naturfilosoferna (Thales, Anaximenes, Anaximandros), men \xc3\xa5tskilliga andra av Greklands l\xc3\xa4rde och skriftst\xc3\xa4llare var ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n staden, s\xc3\xa5som historieskrivarna (logograferna) Kadmos och Hekataios, samt skalden Fokylides. Bland industriella alster var i synnerhet den milesiska ullen och tyger tillverkade av den ber\xc3\xb6mda f\xc3\xb6r sin finhet._NEWLINE_Miletos hamnade under denna period under lydiskt v\xc3\xa4lde, och n\xc3\xa4r perserkungen Kyros II besegrade lydernas kung Kr\xc3\xb6sus blev staden persisk. \xc3\x85r 502 f.Kr. br\xc3\xb6t det joniska upproret ut i Naxos, och Miletos, under tyrannen Aristagoras, ansl\xc3\xb6t sig till detta. Perserna krossade upproret, och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde Miletos i grunden, n\xc3\xa5got som gav eko i hela den grekiska v\xc3\xa4rlden. \xc3\x85ret efter skrev Frynichos tragedin Miletos fall, som enligt legenden ber\xc3\xb6rde \xc3\xa5sk\xc3\xa5darna i Aten s\xc3\xa5 mycket att f\xc3\xb6rfattaren fick b\xc3\xb6ter och f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds uppf\xc3\xb6ra stycket igen._NEWLINE_Efter den grekiska segern \xc3\xb6ver perserna \xc3\xa5r 479 f.Kr. byggdes Miletos upp igen, med en hippodamisk stadsplan med gator som korsade varandra i r\xc3\xa4ta vinklar. Denna stadsplan kom senare att bli en viktig inspirationsk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r de romerska st\xc3\xa4derna. Det nya Miletos blev en viktig medlem av det attiska sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rbundet, men n\xc3\xa5dde aldrig \xc3\xa5ter sin forna glans._NEWLINE_386 f.Kr. inlemmades staden \xc3\xa5ter i Perserriket, men 334 f.Kr. besegrade Alexander den stores h\xc3\xa4r en persisk garnison i staden och gjorde Miletos till en del av Alexanders rike._NEWLINE_Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5rhundradena bytte Miletos \xc3\xa4gare ett flertal g\xc3\xa5nger, tills romarna \xc3\xa5r 133 f.Kr. \xc3\xb6vertog staden i samband med er\xc3\xb6vringen av kungariket Pergamon. Under romerskt herrav\xc3\xa4lde hade Miletos status av fristad, och staden blomstrade \xc3\xa4nda fram till 300-talet e.Kr., d\xc3\xa5 dess hamn slammade igen (se karta). N\xc3\xa4r staden miste sin hamn f\xc3\xb6rlorade den \xc3\xa4ven sin betydelse. Omkring 100-talet f.Kr. levde romanf\xc3\xb6rfattaren Aristides i staden.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den bysantinska perioden blev Miletos ett \xc3\xa4rkebiskopss\xc3\xa4te. Borgen Castro Palation uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 ruinerna av den antika teatern. P\xc3\xa5 1100-talet, efter att seldjukiska turkar hade er\xc3\xb6vrat Anatolien, \xc3\xb6ppnades hamnen igen. \xc3\x84ven osmanerna anv\xc3\xa4nde hamnen, tills den \xc3\xa5terigen slammade igen och staden \xc3\xb6vergavs. I dag ligger ruinerna av staden cirka en mil fr\xc3\xa5n kusten.\n_START_SECTION_\nMiletos i Bibeln\n_START_PARAGRAPH_\nI Nya testamentet n\xc3\xa4mns Miletos i Apostlag\xc3\xa4rningarna 20:15-17, d\xc3\xa5 aposteln Paulus tr\xc3\xa4ffar de \xc3\xa4ldste fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rsamlingen i Efesos i staden, och i Andra Timotheosbrevet 4:20, som platsen d\xc3\xa4r Paulus l\xc3\xa4mnade kvar Trofimus, som blivit sjuk.\n_START_SECTION_\nUtgr\xc3\xa4vningar\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta utgr\xc3\xa4vningarna av Miletos f\xc3\xb6retogs mellan 1899 och 1911 av den tyske arkeologen Theodor Wiegand, trots flera avbrott. Ett av fynden, porten till stadens marknad, forslades bit f\xc3\xb6r bit till Berlin, och \xc3\xa4r i dag utst\xc3\xa4lld p\xc3\xa5 Pergamonmuseet. \xc3\x84ven under 2000-talet har tyska arkeologer gjort utgr\xc3\xa4vningar av staden. De tyska arkeologerna har under \xc3\xa5rens lopp frilagt ett stort antal byggnader fr\xc3\xa5n tiden runt Kristi f\xc3\xb6delse.'