b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4stfrisiska\n_START_SECTION_\nTalare\n_START_PARAGRAPH_\nI Friesland har 55\xc2\xa0% av inv\xc3\xa5narna, d.v.s. ungef\xc3\xa4r 350 000 personer, v\xc3\xa4stfrisiska som modersm\xc3\xa5l. Drygt 100 000 av Frieslands inv\xc3\xa5nare talar spr\xc3\xa5ket som andraspr\xc3\xa5k. Ytterligare 150 000 modersm\xc3\xa5lstalare finns i andra provinser i Nederl\xc3\xa4nderna. N\xc3\xa4rmare 100 000 modersm\xc3\xa5lstalare bor utanf\xc3\xb6r Nederl\xc3\xa4nderna. M\xc3\xa5nga friser \xc3\xa4r bosatta i Kanada, USA, Australien och Nya Zeeland, men det finns \xc3\xa4ven en och annan som har hittat till Sverige.\n_START_SECTION_\nOrtografi\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4stfrisiskan har ett skriftspr\xc3\xa5k. Den f\xc3\xb6rsta officiella stavningen kom \xc3\xa5r 1879. Sedan har stavningsreformer skett 1948 och 1980 (den nu g\xc3\xa4llande)._NEWLINE_Det frisiska alfabetet inneh\xc3\xa5ller 23 bokst\xc3\xa4ver. Till skillnad fr\xc3\xa5n det svenska alfabetet inneh\xc3\xa5ller frisiskans alfabet inte q, x, \xc3\xa5, \xc3\xa4 och \xc3\xb6. Dessutom betraktas "y" som en variant av "i", s\xc3\xa5 att till exempel "ympulsyf" (impulsiv) kommer f\xc3\xb6re "inisjatyf" (initiativ) i ordboken. Man anv\xc3\xa4nder \xc3\xa4ven diakritiska tecken p\xc3\xa5 vissa bokst\xc3\xa4ver (\xc3\xa2, \xc3\xaa, \xc3\xb4, \xc3\xbb, och \xc3\xba)._NEWLINE_Fryske Akademy har i samarbete med Microsoft tagit fram en frisisk stavningskontroll.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nTidigare har v\xc3\xa4stfrisiskan och dess talare, liksom m\xc3\xa5nga andra sm\xc3\xa5 spr\xc3\xa5k, haft mycket sv\xc3\xa5rt att h\xc3\xa4vda sig i samh\xc3\xa4llet. Spr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r numera ett erk\xc3\xa4nt minoritetsspr\xc3\xa5k och skall skyddas b\xc3\xa5de av nederl\xc3\xa4ndska staten och av EU. Idag anv\xc3\xa4nds v\xc3\xa4stfrisiskan, f\xc3\xb6rutom till vardags, \xc3\xa4ven inom skolan och r\xc3\xa4ttsv\xc3\xa4sendet mm._NEWLINE_Spr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r numera ett obligatoriskt skol\xc3\xa4mne i Frieslands grundskolor och anv\xc3\xa4nds i flera skolor \xc3\xa4ven som alternativt undervisningsspr\xc3\xa5k (j\xc3\xa4mte nederl\xc3\xa4ndskan)._NEWLINE_Sedan 1990-talet har friser f\xc3\xa5tt laglig r\xc3\xa4tt att anv\xc3\xa4nda sitt modersm\xc3\xa5l i r\xc3\xa4ttsliga sammanhang och i kontakt med de styrande i Friesland och dess kommuner. Sedan 2002 \xc3\xa4r det \xc3\xa4ven till\xc3\xa5tet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6reningar att ha sina stadgar skrivna p\xc3\xa5 frisiska._NEWLINE_En del av Frieslands kommuner har valt att \xc3\xa4ndra de officiella ortnamnen fr\xc3\xa5n nederl\xc3\xa4ndska till frisiska. Sedan 1997 \xc3\xa4r provinsens officiella namn Frysl\xc3\xa2n (tidigare Friesland).\n_START_SECTION_\nLitteratur och media\n_START_PARAGRAPH_\nSpr\xc3\xa5kets klassiska f\xc3\xb6rfattare \xc3\xa4r Gysbert Japix p\xc3\xa5 1600-talet. Det finns f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis mycket modern litteratur p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stfrisiska. Varje \xc3\xa5r kommer ett hundratal nya boktitlar ut. Upplagorna \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot av mindre storlek. De mest s\xc3\xa5lda titlarna \xc3\xa4r De Gouden Swipe av Abe Brouwer samt Feroaring fan Lucht av Rink van der Velde, med ca 30 000 exemplar var._NEWLINE_I den lokala dagspressen skrivs f\xc3\xa5 artiklar p\xc3\xa5 frisiska (ca 5\xc2\xa0%), men intervjuade personer citeras ordagrant p\xc3\xa5 "r\xc3\xa4tt" spr\xc3\xa5k. \xc3\x84r tidningsartikeln skriven p\xc3\xa5 nederl\xc3\xa4ndska kan den allts\xc3\xa5 inneh\xc3\xa5lla n\xc3\xa5gra meningar frisiska, om en frisisktalande person har sagt n\xc3\xa5got._NEWLINE_Det finns ett tiotal frisiskspr\xc3\xa5kiga tidskrifter, varav m\xc3\xa5nga \xc3\xa4r knutna till olika slags institutioner. Omrop Frysl\xc3\xa2n s\xc3\xa4nder frisiskspr\xc3\xa5kiga radio- och tv-program. Det har skapats ett f\xc3\xa5tal frisiska filmer (varav en \xc3\xa4r baserad p\xc3\xa5 den ovan n\xc3\xa4mnda boken De Gouden Swipe) och en tv-serie._NEWLINE__NEWLINE_Varje \xc3\xa5r utkommer ett 20-tal nya frisiskspr\xc3\xa5kiga CD:s, mest popmusik. N\xc3\xa5gra frisiska musikgrupper har de senaste \xc3\xa5ren haft stor framg\xc3\xa5ng i hela Nederl\xc3\xa4nderna. Den f\xc3\xb6rsta frisiskspr\xc3\xa5kiga ettan n\xc3\xa5gonsin p\xc3\xa5 nederl\xc3\xa4ndska topplistor var l\xc3\xa5ten W\xc3\xaar bisto med gruppen Twarres.'