b'\n_START_ARTICLE_\nSSAB\n_START_SECTION_\nVerksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nSSAB:s tillverkningsorter \xc3\xa4r i Lule\xc3\xa5, Borl\xc3\xa4nge, Oxel\xc3\xb6sund, Finsp\xc3\xa5ng, Brahestad, Tavastehus, Montpelier (Iowa, USA) och Mobile (Alabama, USA), huvudkontoret finns i Stockholm. \xc3\x85r 2015 hade SSAB cirka 14\xc2\xa0500 anst\xc3\xa4llda. F\xc3\xb6retaget tillverkar cirka 5,7\xc2\xa0miljoner ton malmbaserat r\xc3\xa5st\xc3\xa5l per \xc3\xa5r (2010). Masugnar finns i Lule\xc3\xa5, Oxel\xc3\xb6sund och Brahestad. SSAB:s huvudprodukter \xc3\xa4r tunnpl\xc3\xa5t, som tillverkas i Lule\xc3\xa5 och Borl\xc3\xa4nge, och grovpl\xc3\xa5t, som g\xc3\xb6rs i Oxel\xc3\xb6sund, med inriktning p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gh\xc3\xa5llfast konstruktions- och slitst\xc3\xa5l. Bland dotterbolagen kan n\xc3\xa4mnas Dickson Pl\xc3\xa5t Service Center (klippning av bland annat tunnpl\xc3\xa5t), Plannja (byggpl\xc3\xa5tsprodukter) samt Tibnor, som \xc3\xa4r SSAB:s handelsf\xc3\xb6retag. VD och koncernchef \xc3\xa4r sedan 2011 Martin Lindqvist.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan\n_START_PARAGRAPH_\nSSAB sl\xc3\xa4pper ut mer koldioxid \xc3\xa4n n\xc3\xa5got annat f\xc3\xb6retag i Sverige, n\xc3\xa4rmare 5 miljoner ton, och st\xc3\xa5r ensamt f\xc3\xb6r knappt tolv procent av landets koldioxidutsl\xc3\xa4pp. Merparten kommer fr\xc3\xa5n kol- och koksmasugnarna i Oxel\xc3\xb6sund och Lule\xc3\xa5, d\xc3\xa4r man ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nner processgaser . \xc3\x85r 2016 inledde bolaget Hybrid Development (gemensam\xc3\xa4gt av SSAB, LKAB och Vattenfall) en f\xc3\xb6rstudie \xc3\xb6ver m\xc3\xb6jligheterna att ers\xc3\xa4tta det kol som anv\xc3\xa4nds i masugnarna med v\xc3\xa4tgas, vilket har potentialen att eliminera koldioxidutsl\xc3\xa4ppen. Redan omkring 2025 planerar bolaget att ers\xc3\xa4tta masugnen i Oxel\xc3\xb6sund med en elektrisk ljusb\xc3\xa5gsugn, vilket ber\xc3\xa4knas minska SSAB:s koldioxidutsl\xc3\xa4pp i Sverige med 25 procent.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nSvenskt St\xc3\xa5l bildades 1978 efter ett riksdagsbeslut, som en del i omstruktureringen av svensk st\xc3\xa5lindustri. St\xc3\xa5lverksamheten i Stora Kopparbergs Bergslags AB (gruvor och Domnarvets Jernverk), Gr\xc3\xa4nges AB (gruvor, j\xc3\xa4rnverket i Oxel\xc3\xb6sund och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsr\xc3\xb6relsen TGOJ) samt statliga Norrbottens J\xc3\xa4rnverk AB (NJA) i Lule\xc3\xa5 \xc3\xb6vertogs av SSAB. Vid tidpunkten arbetade cirka 18\xc2\xa0000 anst\xc3\xa4llda i j\xc3\xa4rnverk, gruvor, grossistf\xc3\xb6retag och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar. Gruvorna, som till st\xc3\xb6rsta delen l\xc3\xa5g i Bergslagen, lades ned ganska omg\xc3\xa5ende. Gr\xc3\xa4ngesbergs och Dannemora gruvor kom dock att brytas i ytterligare ett antal \xc3\xa5r, och lades ned 1989 respektive 1992. \xc3\x84ven j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6retaget TGOJ avyttrades i tv\xc3\xa5 steg, 1982 och 1989, till Statens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gar.\n_START_SECTION_\n1970-talets st\xc3\xa5lkris blir starten f\xc3\xb6r SSAB\n_START_PARAGRAPH_\nDen under 1970-talet r\xc3\xa5dande internationella st\xc3\xa5lkrisen blev utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r SSAB:s bildande. Domnarvets j\xc3\xa4rnverk hade en komplicerad och splittrad produktion och saknade medel till n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga investeringar. Statliga Norrbottens J\xc3\xa4rnverk AB (NJA) var f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis omodernt och st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6rlustdrabbat, samtidigt som Gr\xc3\xa4nges AB med Oxel\xc3\xb6sunds J\xc3\xa4rnverks AB var konkursm\xc3\xa4ssigt. Ingen av \xc3\xa4garna ville investera mer pengar i sina f\xc3\xb6retag. Den av staten tillsatta Handelsst\xc3\xa5lsutredningen under ledning av Lars Nabseth f\xc3\xb6reslog en ny sammanslagen statlig st\xc3\xa5lkoncern och NJA:s verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r Bj\xc3\xb6rn Wahlstr\xc3\xb6m fick i uppdraget att leda f\xc3\xb6rhandlingar om detta.\n_START_SECTION_\nDomnarvet, NJA och Oxel\xc3\xb6sund blir ett f\xc3\xb6retag\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84gandet i det nya f\xc3\xb6retaget f\xc3\xb6rdelades 1978 p\xc3\xa5 de tidigare \xc3\xa4gargrupperingarna med 50 procent p\xc3\xa5 Statsf\xc3\xb6retag och 25 procent vardera p\xc3\xa5 Gr\xc3\xa4nges och Stora Kopparberg. Till verkst\xc3\xa4llande direkt\xc3\xb6r valdes Bj\xc3\xb6rn Wahlstr\xc3\xb6m med uppdrag att omstrukturera f\xc3\xb6retaget. Tillverkningsenheter lades ned och investeringar koncentrerades till ett f\xc3\xa5tal produkter och till ett f\xc3\xa5tal orter. \xc3\x85r 1982 blev det f\xc3\xb6rsta vinst\xc3\xa5ret. Stora Kopparbergs och Gr\xc3\xa4nges andelar i SSAB l\xc3\xb6stes ut 1981 respektive 1986. _NEWLINE_En av landets st\xc3\xb6rsta industriinvesteringar genomf\xc3\xb6rdes med en tunnpl\xc3\xa5tsanl\xc3\xa4ggning i Borl\xc3\xa4nge f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra bilpl\xc3\xa5t med h\xc3\xb6gre kvalitet.\n_START_SECTION_\nSSAB Tunnpl\xc3\xa5t och SSAB Oxel\xc3\xb6sund bildas\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 basis av en ny strukturplan 1987 besl\xc3\xb6ts att koncentrera verksamheten till tunnpl\xc3\xa5tsomr\xc3\xa5det och att avveckla ol\xc3\xb6nsamma produktionsenheter och produktprogram. S\xc3\xa5ledes avvecklades gruvverksamheten i Gr\xc3\xa4ngesberg och Dannemora gruvor 1989 respektive 1992._NEWLINE_Under 1988 omorganiserades \xc3\xa5terigen SSAB. St\xc3\xa5lverken i Lule\xc3\xa5 och Borl\xc3\xa4nge slogs ihop till dotterbolaget_NEWLINE_SSAB Tunnpl\xc3\xa5t AB. Oxel\xc3\xb6sunds st\xc3\xa5lverk blev ett dotterbolag under namnet SSAB Oxel\xc3\xb6sund AB. Ett tredje dotterbolag, SSAB Profiler, bildades ocks\xc3\xa5, men s\xc3\xa5ldes senare till Ovako Steel. Eftersom en \xc3\xb6verkapacitet fanns inom metallurgin, nedlades Domnarvets elektrost\xc3\xa5lverk 1989 och fokus lades p\xc3\xa5 valsning av \xc3\xa4mnen tillverkade i Lule\xc3\xa5._NEWLINE_Efter det att verksamheten v\xc3\xa4nts till vinst, b\xc3\xb6rsnoterades f\xc3\xb6retaget 1989, och 1992 s\xc3\xa5lde staten resterande aktier i SSAB._NEWLINE_\xc3\x85r 1989 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades Korrugals bandlackeringslinje i Finsp\xc3\xa5ng och en ny stegbalksugn byggdes i Borl\xc3\xa4nge. Samma \xc3\xa5r invigdes den femte och nya str\xc3\xa4ngjutningslinjen, s\xc3\xa5 kallade Str\xc3\xa4ng 5 (Str\xc3\xa4ng 4 fanns sedan 1980) i Lule\xc3\xa5, varp\xc3\xa5 str\xc3\xa4nggjutningsanl\xc3\xa4ggningen lokalt kommit att kallas Str\xc3\xa4ng 45. 1993 togs \xc3\xa4ven en s.k. CAS-OB-anl\xc3\xa4ggning i bruk i Lule\xc3\xa5. SSAB Laminated Steel AB i Ronneby som tillverkar laminerad tunnpl\xc3\xa5t under produktnamnet Dobel inf\xc3\xb6rlivades 1992 med SSAB Tunnpl\xc3\xa5t och 1994 invigdes Betstr\xc3\xa4cka 3 i Borl\xc3\xa4nge. Tv\xc3\xa5 av de hittills st\xc3\xb6rsta investeringarna i SSAB \xc3\xa4r det nya f\xc3\xb6rvalsparet i bredbandverket i Borl\xc3\xa4nge 1999 och den nya masugnen (Masugn 3) i Lule\xc3\xa5 2000.\n_START_SECTION_\nSamg\xc3\xa5ende med Rautaruukki\n_START_PARAGRAPH_\nAktie\xc3\xa4garna i det finl\xc3\xa4ndska st\xc3\xa5lf\xc3\xb6retaget Rautaruukki erbj\xc3\xb6ds i januari 2014 att byta sina aktier till aktier i SSAB._NEWLINE_Av Rautaruukis tidigare produktionsanl\xc3\xa4ggningar kvarst\xc3\xa5r inom SSAB st\xc3\xa5lverket i Brahestad och fabriken f\xc3\xb6r tunnpl\xc3\xa5t och r\xc3\xb6r i Tavastehus.'