b'\n_START_ARTICLE_\nIsaac van Amburgh\n_START_PARAGRAPH_\nIsaac A. Van Amburgh, f\xc3\xb6dd 26 maj 1808 i Fishkill New York, d\xc3\xb6d 29 november 1865 i Philadelphia Pennsylvania, var en ber\xc3\xb6md amerikansk cirkusartist och djurt\xc3\xa4mjare i mitten p\xc3\xa5 1800-talet. Amburgh var den f\xc3\xb6rste person i modern tid att framf\xc3\xb6ra ett cirkusnummer d\xc3\xa4r han stoppade huvudet i gapet p\xc3\xa5 vilddjur.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nAmburgh b\xc3\xb6rjade vid cirkusen kring 1829._NEWLINE_Han debuterade h\xc3\xb6sten 1833 vid Richmond Hill Theatre i New York, vintern 1833 framf\xc3\xb6rde han det f\xc3\xb6rsta rovdjursf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning i Nordamerika med en f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning vid Bowery Theatre i New York (den f\xc3\xb6rsta affischen \xc3\xa4r daterad 8 januari 1834). Detta nummer omfattade 1 lejon, 1 tiger, 1 leopard och 1 panter och inneh\xc3\xb6ll ett moment d\xc3\xa4r han stoppade armen och huvudet i gapet p\xc3\xa5 lejonet. I ett annat moment l\xc3\xa5g ett lamm och ett lejon fridfulla bredvid varandra. Amburgh arbetade vid Bowery Theatre till juli 1838 d\xc3\xa5 han inledde en turn\xc3\xa9 i Europa, han stannade i Europa till 1845._NEWLINE_Den 27 aug 1838 debuterade Amburgh vid Astley\xe2\x80\x99s Amphitheatre i London, senare flyttades f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen till Drury Lane Theatre. Bland \xc3\xa5sk\xc3\xa5darna h\xc3\xa4r fanns drottning Victoria, Victoria bes\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen flera g\xc3\xa5nger och blev s\xc3\xa5 imponerad att hon uppdragade konstn\xc3\xa4ren Edwin Landseer att m\xc3\xa5la ett portr\xc3\xa4tt \xc3\xb6ver lejont\xc3\xa4mjaren och hans djur. Amburgh turnerade \xc3\xa4ven i andra europeiska st\xc3\xa4der._NEWLINE_Kring 1853 drog Amburgh sig tillbaka fr\xc3\xa5n cirkuslivet, han dog 1865 i Philadelphia i en hj\xc3\xa4rtattack och begravdes p\xc3\xa5 Saint Georges Cemetery i Newburgh New York State.'