b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Kekul\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich August Kekul\xc3\xa9 von Stradonitz, f\xc3\xb6dd 7 september 1829 i Darmstadt, d\xc3\xb6d 13 juli 1896 i Bonn, var en tysk kemist, far till Stephan Kekul\xc3\xa9 von Stradonitz.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nHan skrev f\xc3\xb6rst sitt efternamn Kekul\xc3\xa9 men lade 1895 till familjenamnet von Stradonitz. Det finns inga uppgifter om att han sj\xc3\xa4lv n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng anv\xc3\xa4nde sitt f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rnamn Friedrich._NEWLINE_Kekul\xc3\xa9 hade f\xc3\xb6rst f\xc3\xb6r avsikt att utbilda sig till arkitekt. N\xc3\xa4r han hade p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat sina studier i Giessen kom han d\xc3\xa4r att g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra av Justus von Liebigs kemiska f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar och blev inspirerad av denne till att byta f\xc3\xa4lt. Efter examen under Liebig studerade han hos Jean-Baptiste Dumas i Paris och arbetade sedan 1853 till 1855 vid St Bartholomew\'s Hospital i London, d\xc3\xa4r han l\xc3\xa4rde k\xc3\xa4nna Alexander William Williamson. Efter en period i Heidelberg blev han 1858 professor i Gent samt 1868 professor i Bonn, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rblev till sin d\xc3\xb6d. Han tilldelades Copleymedaljen 1885._NEWLINE_Kekul\xc3\xa9 befordrade i v\xc3\xa4sentlig m\xc3\xa5n den organiska kemins utveckling. Att kolatomer i organiska f\xc3\xb6reningar har valensen 4 och att dessa kan bindas till varandra i kedjor, r\xc3\xa4knas som Kekul\xc3\xa9s verk. Det f\xc3\xb6rsta resultatet formulerades 1858 som en utvidgning av Charles Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Gerhardts teori f\xc3\xb6r "kemiska typer", till vilken han lade "metantypen" d\xc3\xa4r kolatomen kan bindas till fyra v\xc3\xa4teatomer eller deras motsvarigheter. Om kolatomers kedjebindande f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga har Kekul\xc3\xa9 l\xc3\xa5ngt senare sagt att han fick id\xc3\xa9n under sitt Londonuppeh\xc3\xa5ll p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g hem sittande p\xc3\xa5 takb\xc3\xa4nken p\xc3\xa5 en h\xc3\xa4stomnibuss. Det b\xc3\xb6r bem\xc3\xa4rkas att Kekul\xc3\xa9 och hans samtida inte hade 1900-talets fysikaliska metoder f\xc3\xb6r att best\xc3\xa4mma atomernas l\xc3\xa4gen i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till varandra utan enbart baserade sina teorier p\xc3\xa5 iakttagelser av kemiska egenskaper._NEWLINE_\xc3\x85r 1866 uppst\xc3\xa4llde Kekul\xc3\xa9 sin bekanta bensenformel, vilken ligger till grund f\xc3\xb6r uppfattningen av de aromatiska f\xc3\xb6reningarnas konstitution och vilken har gett anledning till den utomordentliga utveckling och betydelse studiet av de aromatiska kropparna alltifr\xc3\xa5n Kekul\xc3\xa9s tid erh\xc3\xa5llit i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l teoretiskt som praktiskt h\xc3\xa4nseende._NEWLINE_Kekul\xc3\xa9 var en av initiativtagarna till den internationella kemikongressen i Karlsruhe den 3\xe2\x80\x935 september 1860. Denna var den f\xc3\xb6rsta internationella sammankomsten inom kemin och m\xc3\xb6jligen ocks\xc3\xa5 inom naturvetenskapen \xc3\xb6ver huvud taget._NEWLINE_Epokg\xc3\xb6rande blev Kekul\xc3\xa9s l\xc3\xa4robok Lehrbuch der organischen Chemie oder der Chemie der Kohlenstoffverbindungen (1859\xe2\x80\x931887)._NEWLINE_\xc3\x85r 1903 restes till Kekul\xc3\xa9s \xc3\xa4ra ett st\xc3\xb6rre monument i Bonn.'