b'\n_START_ARTICLE_\nNiobandad b\xc3\xa4lta\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nArtens utbredningsomr\xc3\xa5de str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n centrala USA till Peru och norra Argentina. De f\xc3\xb6rsta individerna som n\xc3\xa5dde USA iakttogs i mitten av 1800-talet i Texas. Niobandad b\xc3\xa4lta blev under 1920-talet inf\xc3\xb6rd i Florida. Den f\xc3\xb6rekommer nu i hela syd\xc3\xb6stra USA. Den norra gr\xc3\xa4nsen ligger i delstaterna Colorado, Missouri och South Carolina. Vandrande individer har observerats s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt norrut som s\xc3\xb6dra Nebraska, s\xc3\xb6dra Illinois och s\xc3\xb6dra Indiana. Niobandad b\xc3\xa4lta \xc3\xa4r \xc3\xa4ven det enda b\xc3\xa4ltdjuret som f\xc3\xb6rekommer p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stindiska \xc3\xb6ar, den finns p\xc3\xa5 Grenada samt Trinidad och Tobago.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nLiksom hos alla andra b\xc3\xa4ltdjur best\xc3\xa5r djurets pansar av tre segment, ett p\xc3\xa5 huvudet, ett under buken och ett p\xc3\xa5 ryggen. Bepansringen p\xc3\xa5 ryggen \xc3\xa4r delad med hj\xc3\xa4lp av ett antal band. Trots djurets namn kan antalet variera mellan sju och elva. Pansaret har vanligen en brun f\xc3\xa4rg och undersidan \xc3\xa4r oftast lite ljusare \xc3\xa4n \xc3\xb6vriga delar. Djurets nos \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckt och p\xc3\xa5minner om svinets tryne, \xc3\xb6ronen \xc3\xa4r l\xc3\xa5nga. Fram- och h\xc3\xb6rnt\xc3\xa4nder saknas, de 28 till 32 t\xc3\xa4nder som finns \xc3\xa4r enkla och liknar pinnar. Extremiteterna \xc3\xa4r j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsevis korta, p\xc3\xa5 framf\xc3\xb6tterna finns fyra t\xc3\xa5r och p\xc3\xa5 bakf\xc3\xb6tterna fem t\xc3\xa5r, som alla har vassa klor. Svansen \xc3\xa4r 24 till 37 centimeter l\xc3\xa5ng och t\xc3\xa4ckt av 15 till 25 ringar som best\xc3\xa5r av benv\xc3\xa4vnad. Kroppsl\xc3\xa4ngden ligger mellan 30 och 55 centimeter och vikten mellan 3 och 10 kilogram, hannar \xc3\xa4r ofta lite tyngre \xc3\xa4n honor. K\xc3\xa4nnetecknande \xc3\xa4r \xc3\xa4ven en p\xc3\xa5fallande l\xc3\xa5g kroppstemperatur (vanligen mellan 34 och 36\xc2\xa0\xc2\xb0C) som varierar starkt.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nNiobandad b\xc3\xa4lta lever i sj\xc3\xa4lvgr\xc3\xa4vda bon som best\xc3\xa5r av en cirka 7 meter l\xc3\xa5ng tunnel och en kammare i slutet som polstras med gr\xc3\xa4s och l\xc3\xb6v. Ofta vistas flera individer, vanligtvis av samma k\xc3\xb6n i ett bo. Ibland anv\xc3\xa4nds bon samtidigt av andra djur som skunkar eller pungr\xc3\xa5ttor. Bon som l\xc3\xa4mnats av b\xc3\xa4ltan kan dessutom nyttjas av bomullsr\xc3\xa5ttor, pr\xc3\xa4rieugglor och skallerormar. Habitatet kan variera men arten f\xc3\xb6redrar regioner med t\xc3\xa4t vegetation som buskage eller skogar. Individerna uppr\xc3\xa4ttar inga revir, ibland lever upp till 12 individer p\xc3\xa5 en kvadratkilometer._NEWLINE_Niobandad b\xc3\xa4lta \xc3\xa4r vanligen aktiv p\xc3\xa5 natten och vilar p\xc3\xa5 dagen i bon. F\xc3\xb6dan hittas fr\xc3\xa4mst med hj\xc3\xa4lp av luktsinnet. Deras l\xc3\xa4ten p\xc3\xa5minner om grisens grymtande. N\xc3\xa4r de blir hotade springer de vanligen iv\xc3\xa4g. De s\xc3\xb6ker skydd i bon och st\xc3\xa4nger ing\xc3\xa5ngen med hj\xc3\xa4lp av sin bepansring. Djuret kan \xc3\xa4ven simma och fyller d\xc3\xa4rvid delar av mag- tarmsystemet med luft.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nArten livn\xc3\xa4r sig fr\xc3\xa4mst av animalisk f\xc3\xb6da. Den f\xc3\xb6redrar insekter som myror och skalbaggar men \xc3\xa4ter \xc3\xa4ven mindre ryggradsdjur, f\xc3\xa5gel\xc3\xa4gg och as. Dessutom ing\xc3\xa5r frukter, rotfrukter och b\xc3\xa4r i f\xc3\xb6dan.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc3\xa4ktigheten varar i cirka 120 dagar varefter honan vanligen f\xc3\xb6der fyra ungar. Ungarna utvecklas fr\xc3\xa5n en enda \xc3\xa4ggcell och har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r alltid samma k\xc3\xb6n. Nyf\xc3\xb6dda ungar liknar de vuxna djuren men deras pansar \xc3\xa4r mjukt. Efter f\xc3\xb6rsta levnads\xc3\xa5ret \xc3\xa4r skyddsbekl\xc3\xa4dnaden tillr\xc3\xa4ckligt h\xc3\xa5rd. Efter fyra till fem m\xc3\xa5nader slutar honan att ge di och efter ett \xc3\xa5r \xc3\xa4r ungarna k\xc3\xb6nsmogna. Livsl\xc3\xa4ngden ligger mellan 12 och 15 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nNiobandad b\xc3\xa4lta och m\xc3\xa4nniskor\n_START_PARAGRAPH_\nArten \xc3\xa4r det enda b\xc3\xa4ltdjuret som \xc3\xb6kade sitt utbredningsomr\xc3\xa5de efter europ\xc3\xa9ernas ankomst i Amerika. \xc3\x85 ena sidan betraktas dessa b\xc3\xa4ltor som nyttiga, d\xc3\xa5 de \xc3\xa4ter insekter och f\xc3\xb6r k\xc3\xb6ttets skull. \xc3\x85 andra sidan jagas de ibland n\xc3\xa4r de \xc3\xa4ter f\xc3\xa5gel\xc3\xa4gg eller n\xc3\xa4r de gr\xc3\xa4ver sina bon i odlad mark. Det senare fallet f\xc3\xb6rekommer ganska s\xc3\xa4llan. Niobandad b\xc3\xa4lta har st\xc3\xb6rre betydelse som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksdjur. Den kan infekteras med bakterien Mycobacterium leprae som orsakar lepra och anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att testa olika vaccin._NEWLINE_IUCN listar arten som livskraftig (least concern).'