b'\n_START_ARTICLE_\nBod\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rhistorisk tid - 1700 e.kr\n_START_PARAGRAPH_\nTack vare dess n\xc3\xa4rhet till havet och dess goda fiskem\xc3\xb6jligheter beboddes omr\xc3\xa5det redan f\xc3\xb6r runt 10\xc2\xa0000 \xc3\xa5r sedan. H\xc3\xa4llristningar och boplatser i omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r bland de \xc3\xa4ldsta i Norge och kommer fr\xc3\xa5n sten\xc3\xa5ldern. Ett speciellt anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rd h\xc3\xa4llristning i Bod\xc3\xb8 \xc3\xa4r en \xc3\xa4lg som symboliserar ett rikt djurliv och kan dateras tillbaka till 6\xc2\xa0000 f.kr._NEWLINE_Under vikingatiden var H\xc3\xa5logaland, som var ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt kungarike och som t\xc3\xa4ckte de nuvarande fylkena Nordland och Troms, k\xc3\xa4nt i hela Skandinaven f\xc3\xb6r sina b\xc3\xa5tar. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ville isl\xc3\xa4nningarna k\xc3\xb6pa vikingaskepp fr\xc3\xa5n just Bod\xc3\xb8regionen eftersom dessa skepp kunde t\xc3\xa5la det str\xc3\xa4nga havet. Vikingarna i Bod\xc3\xb8 var d\xc3\xa5 redan skickliga b\xc3\xa5tbyggare, med Osebergsskeppet som exempel._NEWLINE_Bod\xc3\xb8 fortsatte att vara en by i utkanten av Norge under \xc3\xa5rhundradena som f\xc3\xb6ljde. Senare blev det som senare skulle bli en stad den f\xc3\xb6rsta postorten i Nordnorge \xc3\xa5r 1663, vilket tyder p\xc3\xa5 att Bod\xc3\xb8 hade en central roll i Nordnorge.\n_START_SECTION_\nBod\xc3\xb8 under andra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nBod\xc3\xb8 var en av de norska st\xc3\xa4der som bombades mest under andra v\xc3\xa4rldskriget. Under maj 1940 hade Bod\xc3\xb8 blivit utsatt f\xc3\xb6r ett antal mindre bombr\xc3\xa4der, men det var det stora bombangreppet 20 maj 1940 som lade st\xc3\xb6rsta delen av staden i ruiner. Under angreppet 27 maj sl\xc3\xa4pptes det mellan klockan 18.00 och 20.30 \xc3\xb6ver 200 spr\xc3\xa4ngbomber och mer \xc3\xa4n 1 000 brandbomber. Dock omkom totalt endast 15 personer under angreppet. Under bombangreppet blev totalt 420 hus totalf\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda och av cirka 6 300 av stadens inv\xc3\xa5nare blev mer \xc3\xa4n 3 700 heml\xc3\xb6sa. Det nedbr\xc3\xa4nda omr\xc3\xa5det utgjorde ett omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 900\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa0400 meter. F\xc3\xb6r de heml\xc3\xb6sa ordnades tillf\xc3\xa4lliga bostadshus och provisorium som t\xc3\xa4lt. Levnadsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena var oh\xc3\xa5llbara under vinterm\xc3\xa5naderna. I princip alla kommunala kontor, skolor, banker och n\xc3\xa4stan samtliga av stadens serviceinstitutioner lades i ruiner._NEWLINE_Under sommaren 1940 startade man det f\xc3\xb6rsta arbetet med att skaffa tak \xc3\xb6ver huvudet f\xc3\xb6r de heml\xc3\xb6sa. Statliga l\xc3\xa5n finansierade baracker, men arbetet f\xc3\xb6rsinkades av de tyska truppernas inblandning och \xc3\xa5teruppbyggandet p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1943. Nasjonalhjelpen fick samma \xc3\xa5r erbjudande fr\xc3\xa5n det svenska r\xc3\xb6da korset med hj\xc3\xa4lp i form av f\xc3\xa4rdigbyggda tr\xc3\xa4hus. Allt timmer- och snickeriarbete var f\xc3\xa4rdigt till monteringen vid leveransen. Problemet med dessa hus var de var ej anpassade till det nordnorska klimatet. Svenskarnas g\xc3\xa5va stod f\xc3\xb6r n\xc3\xa4stan all civil bebyggelse under krigs\xc3\xa5ren. Bod\xc3\xb8 var inte \xc3\xa5teruppbyggt f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n sju \xc3\xa5r efter tyskarnas tillbakadragande.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85teruppbyggnad och efterkrigstid\n_START_PARAGRAPH_\nEfter freden 1945 startade \xc3\xa5teruppbyggnadsarbetet f\xc3\xb6r fullt, men redan \xc3\xa5r 1946 hade arbetet avstannat. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ig\xc3\xa5ng arbetet igen uts\xc3\xa5gs en \xc3\xa5terbyggnadskommitt\xc3\xa9. Denna kommitt\xc3\xa9 var ig\xc3\xa5ng fram tills 1952, som kan r\xc3\xa4knas som det officiella slut\xc3\xa5ret f\xc3\xb6r \xc3\xa5teruppbyggnaden. Dock var inte den sista \xc3\xa5teruppbyggnaden f\xc3\xa4rdig f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1959, d\xc3\xa5 r\xc3\xa5dhuset stod f\xc3\xa4rdigt. Trots en tr\xc3\xb6g start hade Bod\xc3\xb8 1950 lika m\xc3\xa5nga bost\xc3\xa4der som innan bombningarna 1940._NEWLINE_Stadsplaneringen f\xc3\xb6r Bod\xc3\xb8 sk\xc3\xb6ttes av den k\xc3\xa4nda arkitekten Sverre Pedersen (professor vid NTH i Trondheim). Han ogillade den klassiska stilen och Bod\xc3\xb8 fick en s\xc3\xa4rskild stil som \xc3\xa4r tidstypisk f\xc3\xb6r tidig efterkrigstid. De tv\xc3\xa5 k\xc3\xa4nda arkitekterna Herman Munthe-Kass och Gudolf Blakstad ritade bland annat Bod\xc3\xb8 domkyrka. En p\xc3\xa4rla i det nya Bod\xc3\xb8 och som \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 stilen \xc3\xa4r R\xc3\xa5dhusplassen i Bod\xc3\xb8, som omges av fyra offentliga byggnader: r\xc3\xa5dhuset, kyrkan, postkontoret och musikpaviljongen. Bod\xc3\xb8 \xc3\xa4r ett mycket tydligt exempel p\xc3\xa5 efterkrigstidens funktionalistiska stil, p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som \xc3\x85lesund \xc3\xa4r ett mycket v\xc3\xa4l genomf\xc3\xb6rt exempel p\xc3\xa5 jugendstil_NEWLINE_Under perioden 1945-65 upplevde Bod\xc3\xb8 en mycket stor befolkningstillv\xc3\xa4xt, fr\xc3\xa5n 5\xc2\xa0415 till 14\xc2\xa0054 inv\xc3\xa5nare. Denna tillv\xc3\xa4xt \xc3\xa4r karakteristisk f\xc3\xb6r st\xc3\xa4der i Norge under efterkrigstiden och p\xc3\xa5g\xc3\xa5r \xc3\xa4n idag. Den st\xc3\xb6rsta befolkningstillv\xc3\xa4xten skedde under 1950-talet, d\xc3\xa5 stadens befolkning \xc3\xb6kade med mer \xc3\xa4n 40%. I b\xc3\xb6rjan av 1960-talet gick Bod\xc3\xb8 om Narvik som Nordnorges n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta stad._NEWLINE_Under 1950- och 60-talet tillkom ett antal nya kommunikationer f\xc3\xb6r Bod\xc3\xb8. F\xc3\xb6re kriget var Hurtigruten i princip det enda s\xc3\xa4ttet att ta sig till och fr\xc3\xa5n Bod\xc3\xb8. 1947 fick Bod\xc3\xb8 en sj\xc3\xb6flygplats och under h\xc3\xb6sten 1950 startade arbetet med att bygga en milit\xc3\xa4rflygplats i Bod\xc3\xb8. Den 20 maj 1950 \xc3\xb6ppnade den f\xc3\xb6rsta civila flygrutten mellan Bod\xc3\xb8 och Oslo. Kommunikationerna f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades ytterligare 1961 d\xc3\xa5 Nordlandsbanen f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes p\xc3\xa5 str\xc3\xa4ckan Trondheim och Bod\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nBod\xc3\xb8 under kalla kriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder efterkrigstiden fick Bod\xc3\xb8 en s\xc3\xa4rskild st\xc3\xa4llning under det kalla kriget mellan V\xc3\xa4steuropa och USA mot Sovjetunionen. Milit\xc3\xa4rflygplatsen i Bod\xc3\xb8 var en del av Natos f\xc3\xb6rsvarsstrategi. Bod\xc3\xb8 huvudflygstation skulle ha rollen som frontflygplats vid ett eventuellt krig mot Sovjetunionen. Under perioden 1950-55 byggdes flygplatsen ut och huvudkvarteret f\xc3\xb6r Luftkommando Nord-Norge etablerades h\xc3\xa4r. Jaktflygplan skulle fr\xc3\xa5n bland annat Bod\xc3\xb8 attackera det sovjetiska flygf\xc3\xb6rsvaret s\xc3\xa5 att amerikanska bombflygplan skulle komma igenom det sovjetiska flygf\xc3\xb6rsvaret med k\xc3\xa4rnvapen._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1958 till 1974 byggdes Bod\xc3\xb8s milit\xc3\xa4rflygplats ut f\xc3\xb6r att kunna hysa det h\xc3\xb6gsta milit\xc3\xa4ra \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavaren i landsdelen. P\xc3\xa5 Reitan utanf\xc3\xb6r Bod\xc3\xb8 spr\xc3\xa4ngde man ut 1963 en stor anl\xc3\xa4ggning i berget och \xc3\xb6verkommandot flyttade dit. Sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rsvarskommandot i Nordnorge anlades ocks\xc3\xa5 i distriktet och 1971 d\xc3\xa5 de b\xc3\xa5de f\xc3\xb6rsvarsgrenarna gick ihop till ett gemensamt organ s\xc3\xa5 lades h\xc3\xb6gkvarteret ocks\xc3\xa5 i Bod\xc3\xb8. Ut\xc3\xb6ver detta spr\xc3\xa4ngde man ocks\xc3\xa5 ut en atombombss\xc3\xa4ker flyghangar i berget under den milit\xc3\xa4ra flygplatsen. Anl\xc3\xa4ggningen fick namnet Anlegg 96 och stod f\xc3\xa4rdig i december 1960._NEWLINE_Flygplatsen i Bod\xc3\xb8 hamnade i rampljuset i maj 1960, d\xc3\xa5 ett amerikanskt spionflyg, U-2, som fl\xc3\xb6g ifr\xc3\xa5n Pakistan till Bod\xc3\xb8 sk\xc3\xb6ts ner \xc3\xb6ver Sovjetunionen i den s\xc3\xa5 kallade U-2-aff\xc3\xa4ren. Den d\xc3\xa5varande presidenten i Sovjetunionen, Nikita Chrusjtjov, hotade med att bomba Bod\xc3\xb8 om \xc3\xb6verflygningarna fortsatte, men hotet m\xc3\xb6ttes av ilska i v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden.\n_START_SECTION_\nBod\xc3\xb8 v\xc3\xa4xer\n_START_PARAGRAPH_\nBod\xc3\xb8 \xc3\xa4r en av de st\xc3\xa4der i Norge som haft st\xc3\xb6rst befolkningstillv\xc3\xa4xt sedan 1990-talet. \xc3\x85r 2004 hade Bod\xc3\xb8 en befolknings\xc3\xb6kning p\xc3\xa5 691 inv\xc3\xa5nare. (Detta inkluderar inte kommunsammanslagningen med Skjerstad.) Fr\xc3\xa5n och med 1 januari 2005 slogs Bod\xc3\xb8 och Skjerstads kommun samman under namnet Bod\xc3\xb8 kommun. Detta var den andra stora kommunutvidgningen f\xc3\xb6r Bod\xc3\xb8. Den f\xc3\xb6rra \xc3\xa4gde rum 1968, d\xc3\xa5 Bodin kommun inlemmades i Bod\xc3\xb8 kommun._NEWLINE_Bod\xc3\xb8 \xc3\xa4r en universitetsstad sedan 2011 med Nord universitet, bildat 2016 genom sammanslagningar och med verksamhet p\xc3\xa5 nio orter. F\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren i Bod\xc3\xb8 var Universitetet i Nordland med cirka 6\xc2\xa0000 studenter (2014) och med r\xc3\xb6tter i sjuksk\xc3\xb6terskeutbildningen (fr\xc3\xa5n 1920) och Nordland distriktsh\xc3\xb8gskole (etablerad 1971). City Nord \xc3\xa4r det st\xc3\xb6rsta k\xc3\xb6pcentret i Nordnorge.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nBod\xc3\xb8 ligger ytterst p\xc3\xa5 en halv\xc3\xb6 som str\xc3\xa4cker sig ut mot Vestfjorden och har haft en strategiskt viktig position inom fiske och olika kustverksamheter. Bod\xc3\xb8 har tack vare det blivit en naturlig knutpunkt mellan havet och det omkringliggande inlandet runt om i distriktet. Denna placering var n\xc3\xa5got som p\xc3\xa5verkade att staden fick handelsr\xc3\xa4ttigheter under det tidiga 1800-talet, vilket har bidragit starkt till att Bod\xc3\xb8 \xc3\xa4r vad det \xc3\xa4r idag. _NEWLINE_I Bod\xc3\xb8 dominerar, som i resten av Nordland, fjordar och berg inlandet och platta och brukbara jordar. I norr gr\xc3\xa4nsar Bod\xc3\xb8 till S\xc3\xb8rfolda och i s\xc3\xb6der Misv\xc3\xa6rdalen. \xc3\x96ster om staden delas Bod\xc3\xb8halv\xc3\xb8ya upp i tv\xc3\xa5 av Vatnvatnet som har skapat en i princip platt dal hela v\xc3\xa4gen ifr\xc3\xa5n Hopen vid Tverlandet och norr\xc3\xb6ver mot S\xc3\xb8rfjorden. Rakt nord\xc3\xb6st om Vatnvatnet ligger Heggmovatnet som \xc3\xa4r ett av de stora sj\xc3\xb6arna i Bod\xc3\xb8 kommun. Den st\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r emellertid Sol\xc3\xb8yvatnet som ligger norr om Bod\xc3\xb8. Omr\xc3\xa5det runt Sol\xc3\xb8yvatnet pr\xc3\xa4glas av l\xc3\xa5nga och skogkl\xc3\xa4dda \xc3\xa5sar som bildar Bod\xc3\xb8marka. Bod\xc3\xb8marka \xc3\xa4r ett popul\xc3\xa4rt friluftsomr\xc3\xa5de. Detta och den v\xc3\xa4rldsk\xc3\xa4nda naturen \xc3\xa4r sk\xc3\xa4len till att Bod\xc3\xb8 \xc3\xa4r ett popul\xc3\xa4rt resm\xc3\xa5l. Saltstr\xc3\xb6mmen, som \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens starkaste tidvattensstr\xc3\xb6m, rinner genom s\xc3\xb6dra delen av kommunen och ett k\xc3\xa4nt fotomotiv \xc3\xa4r Saltstraumen bru med B\xc3\xb8rvasstindan i bakgrunden. Bod\xc3\xb8 \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r att ha v\xc3\xa4rldens t\xc3\xa4taste population av havs\xc3\xb6rnar.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nBod\xc3\xb8s berggrund kan i grova drag delas in i tv\xc3\xa5 delar. Merparten av kommunen best\xc3\xa5r av metamorfa bergarter och magmatiska bergarter med undantag av \xc3\xb6stra delen av kommunen, p\xc3\xa5 Bod\xc3\xb8halv\xc3\xb8ya, samt Landegode, Helligv\xc3\xa6r och de andra \xc3\xb6arna i Vestfjorden. H\xc3\xa4r hittar man ist\xc3\xa4llet berggrund p\xc3\xa5verkad av kaledonska orogenesen, som en g\xc3\xa5ng var en bergskedja som uppstod d\xc3\xa5 den europeiska och nordamerikanska plattan krockade i varandra f\xc3\xb6r mer \xc3\xa4n 400 miljoner \xc3\xa5r sedan. Dessa tv\xc3\xa5 huvudgrupper av bergarter dominerar den norska kusten mellan Sogn og Fjordane i s\xc3\xb6der och Troms i nord._NEWLINE_Mer detaljerat best\xc3\xa5r staden och dess landsbygd i huvudsak av glimmerskiffer av kalk medan l\xc3\xa4ngre \xc3\xb6st p\xc3\xa5 halv\xc3\xb6n domineras av sandsten, ryolit och gnejs, och det sistn\xc3\xa4mnda finner vi ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Tverlandet. I v\xc3\xa4stra Tverlandet, Saltstr\xc3\xb6mmen och omr\xc3\xa5den s\xc3\xb6der om detta \xc3\xa4r pr\xc3\xa4glat av ett stort antal bergarter. D\xc3\xa4r finner man bergarter som gnejs, granit och kalk.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nBod\xc3\xb8 kommun hade 49\xc2\xa0654 inv\xc3\xa5nare den 1 oktober 2013 och t\xc3\xa4cker 1393\xc2\xa0km\xc2\xb2, varav 83\xc2\xa0km\xc2\xb2 \xc3\xa4r s\xc3\xb6tvatten. Detta ger en befolkningst\xc3\xa4thet p\xc3\xa5 38 inv\xc3\xa5nare per kvadratkilometer vilket g\xc3\xb6r Bod\xc3\xb8 till den fj\xc3\xa4rde mest t\xc3\xa4tbefolkade kommunen i Nordland fylke. T\xc3\xa4torten \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta i Nordland fylke och endast Troms\xc3\xb8 har fler inv\xc3\xa5nare bland de nordnorska st\xc3\xa4derna. T\xc3\xa4tortens areal \xc3\xa4r p\xc3\xa5 15,50\xc2\xa0km\xc2\xb2 som ger en befolkningst\xc3\xa4thet p\xc3\xa5 2472,65 inv\xc3\xa5nare per kvadratkilometer. P\xc3\xa5 en lista \xc3\xb6ver Norges st\xc3\xb6rsta t\xc3\xa4torter \xc3\xa4r Bod\xc3\xb8 p\xc3\xa5 plats fem \xc3\xb6ver de mest t\xc3\xa4tbefolkade efter Oslo, Trondheim, Troms\xc3\xb8 och Stavanger. D\xc3\xa4rmed \xc3\xa4r Bod\xc3\xb8, som \xc3\xa4r en f\xc3\xb6r norska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden medelstor stad, t\xc3\xa4tare befolkat \xc3\xa4n t.ex. de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna Bergen, Kristiansand och Drammen._NEWLINE_Av Bod\xc3\xb8 kommuns befolkning p\xc3\xa5 49\xc2\xa0654 inv\xc3\xa5nare, bor 43\xc2\xa0773 inv\xc3\xa5nare i t\xc3\xa4torten Bod\xc3\xb8 (88\xc2\xa0%), medan 4\xc2\xa0533 bor utanf\xc3\xb6r t\xc3\xa4tort. Ut\xc3\xb6ver Bod\xc3\xb8 finns det i Bod\xc3\xb8 kommun tre andra t\xc3\xa4torter. Dessa \xc3\xa4r L\xc3\xb8ding, L\xc3\xb8psmarka och det tidigare administrationscentret i Skjerstad kommun, Misv\xc3\xa6r. L\xc3\xb8ding \xc3\xa4r, bland dessa tre, den st\xc3\xb6rsta med sina 3\xc2\xa0002 inv\xc3\xa5nare, f\xc3\xb6ljt av L\xc3\xb8psmarka och dess 2\xc2\xa0213 inv\xc3\xa5nare, dessa siffror bygger p\xc3\xa5 statistik fr\xc3\xa5n 2012. Misv\xc3\xa6r \xc3\xa4r dock en liten by, typisk f\xc3\xb6r nuvarande eller f\xc3\xb6re detta bondesamh\xc3\xa4llen och har 232 inv\xc3\xa5nare (2012).'