b'\n_START_ARTICLE_\nTjernivtsi\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEtt fort ska ha byggts p\xc3\xa5 platsen, p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4nstra flodstranden, av den volyniske storfursten Jaroslav Osmomysl (regerade 1153-1187). Fortet f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes av mongolerna under Burundai \xc3\xa5r 1259. Delar av fortet stod kvar och p\xc3\xa5byggdes senare, under 1600-talet, men stadsk\xc3\xa4rnan kom i st\xc3\xa4llet att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas till den mer strategiska h\xc3\xb6gra flodstranden. \xc3\x85r 1359 blev staden med omgivningar del av furstend\xc3\xb6met Moldavien. Tjernivtsi omn\xc3\xa4mns i ett brev skrivet den 8 oktober 1408 av Alexander I av Moldavien till k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n i Lviv. _NEWLINE_\xc3\x85r 1775, efter rysk-turkiska kriget 1768-1774, blev staden tillsammans med \xc3\xb6vriga Bukovina annekterad av \xc3\x96sterrike och fick Magdeburgr\xc3\xa4ttigheter strax d\xc3\xa4refter. Den 4 mars 1849 blev Tjernivtsi (d\xc3\xa5 Czernowitz), enligt den d\xc3\xa5 inr\xc3\xa4ttade \xc3\xb6sterrikiska konstitutionen, huvudstad i det \xc3\xb6sterrikiska hertigd\xc3\xb6met Bukovina. Stadens universitet grundades 1875. I staden h\xc3\xb6lls 1908 den f\xc3\xb6rsta spr\xc3\xa5kkonferensen om jiddisch. D\xc3\xa5 det \xc3\xb6sterrikiska kejsard\xc3\xb6met delades \xc3\xa5r 1918, efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, blev Tjernivtsi (som Cern\xc4\x83u\xc5\xa3i) del av Rum\xc3\xa4nien. Den tyskspr\xc3\xa5kige f\xc3\xb6rfattaren Paul Celan f\xc3\xb6ddes i staden 1920. Staden intogs av R\xc3\xb6da arm\xc3\xa9n i juni 1940 i samband med invasionen av norra Bukovina i andra v\xc3\xa4rldskriget. 1941 \xc3\xa5tertogs den av rum\xc3\xa4nska styrkor allierade med Nazityskland, men kom \xc3\xa5terigen under sovjetisk kontroll 1944. Tjernivtsi blev del av Ukrainska SSR i slutet av 1947, och f\xc3\xb6rblev efter Sovjetunionens uppl\xc3\xb6sning 1991 del av Ukraina. _NEWLINE_I Rum\xc3\xa4nien anses Tjernivtsi (Cern\xc4\x83u\xc5\xa3i) ha en rik historia som ett av de viktigaste rum\xc3\xa4nska kultur- och utbildningscentrumen. Rum\xc3\xa4nien \xc3\xb6ppnade ett generalkonsulat i staden i maj 1999.\n_START_SECTION_\nSadhora\n_START_PARAGRAPH_\nSadhora, som f\xc3\xb6rr var en egen ort men numera \xc3\xa4r ett distrikt (rajon) i norra Tjernivtsi, \xc3\xa4r en plats av stor historisk betydelse f\xc3\xb6r de m\xc3\xa5nga chassidiska judar som fanns i Ukraina f\xc3\xb6re v\xc3\xa4rldskrigen. Orten hette d\xc3\xa5 Sadagora, och troende vallf\xc3\xa4rdade fr\xc3\xa5n hela v\xc3\xa4rlden f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 r\xc3\xa5d av rabbinen Avrohom Yaakov Friedman. Den lilla staden dominerades helt av anh\xc3\xa4ngare till Friedmanns judiska gren. Det finns en stor judisk begravningsplats i utkanten av Sadhora.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nVid den ukrainska folkr\xc3\xa4kningen 2001 uppgick befolkningen till 236\xc2\xa0691 inv\xc3\xa5nare, varav 189\xc2\xa0021 ukrainare (79,8 procent), 26\xc2\xa0733 ryssar (11,3 procent), 10\xc2\xa0553 rum\xc3\xa4ner och 3\xc2\xa0829 moldaver (sammanlagt 6,1 procent), 1\xc2\xa0408 polacker (0,6 procent), och 1\xc2\xa0308 judar (0,6 procent).'