b'\n_START_ARTICLE_\nSpr\xc3\xa5kliga v\xc3\xa4ndningen\n_START_PARAGRAPH_\nDen spr\xc3\xa5kliga v\xc3\xa4ndningen (engelska: the linguistic turn) \xc3\xa4r en id\xc3\xa9historisk h\xc3\xa4ndelse i det filosofiska t\xc3\xa4nkandet, som sker under 1900-talet d\xc3\xa5 spr\xc3\xa5ket f\xc3\xa5r en s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning inom filosofin. V\xc3\xa4ndningen inneb\xc3\xa4r att man b\xc3\xb6rjar se tanken som n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt uttryckt i spr\xc3\xa5ket. De tv\xc3\xa5 grunderna till v\xc3\xa4ndningen var dels hotet fr\xc3\xa5n psykologismen, dels upplevelsen av spr\xc3\xa5kets immanens.\n_START_SECTION_\nHotet fr\xc3\xa5n psykologismen\n_START_PARAGRAPH_\nMed naturvetenskapens snabba framg\xc3\xa5ngar v\xc3\xa4xte \xc3\xa4ven tron p\xc3\xa5 att vetenskapen, kontakterna och intresset f\xc3\xb6r andra kulturer \xc3\xb6kade drastiskt. N\xc3\xa4r den j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande spr\xc3\xa5kforskningen kom ig\xc3\xa5ng var det i\xc3\xb6gonfallande hur olika, inte hur lika, olika spr\xc3\xa5k och kulturer var, s\xc3\xa5 tanken om spr\xc3\xa5ket som h\xc3\xa4rstammande ur den gemensamma m\xc3\xa4nskliga naturen tedde sig alltmer orimlig och en oro \xc3\xb6ver spr\xc3\xa5kets relativitet v\xc3\xa4xte fram. Hotet fr\xc3\xa5n psykologismen blev en p\xc3\xa5taglighet; psykologismen menar att ords inneb\xc3\xb6rd och mening \xc3\xa4r n\xc3\xa5got psykologiskt (dvs n\xc3\xa5got mentalt som exempelvis en id\xc3\xa9). Denna tanke blir ett hot mot spr\xc3\xa5kets objektivitet; hur vet vi att samma ord v\xc3\xa4cker samma id\xc3\xa9er n\xc3\xa4r vi kommunicerar med en annan m\xc3\xa4nniska? De psykologiska processerna kanske \xc3\xa4r helt annorlunda hos den andre och detta inneb\xc3\xa4r ett hot mot inte bara hela det vetenskapliga projektet utan mot all kommunikation. F\xc3\xb6r om orden inte kan vara objektiva hur kan d\xc3\xa5 vetenskapen vara det, och hur kan vi \xc3\xb6ver huvud taget f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 varandra? Psykologismen utg\xc3\xb6r allts\xc3\xa5 ett hot mot kommunikation och objektivitet. _NEWLINE_Den lingvistiska v\xc3\xa4ndningen innebar att bryta med f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen av spr\xc3\xa5ket som n\xc3\xa5got mentalt, vilket exempelvis Descartes och Locke menade, och ers\xc3\xa4tta det med en syn p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5ket som n\xc3\xa5got gemensamt. Av denna anledning blir meningsteorin viktig; den svarar p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gan om hur kommunikation \xc3\xa4r m\xc3\xb6jlig.\n_START_SECTION_\nUpplevelsen av spr\xc3\xa5kets immanens\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom hotet fr\xc3\xa5n psykologismen var upplevelsen av spr\xc3\xa5kets immanens n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6r den lingvistiska v\xc3\xa4ndningen. Spr\xc3\xa5kets immanens, att spr\xc3\xa5ket inte kan \xc3\xb6verskridas, \xc3\xa4r en tanke som v\xc3\xa4cks av bl.a. Condillac som menade att alla spr\xc3\xa5kliga funktioner redan \xc3\xa4r av spr\xc3\xa5klig karakt\xc3\xa4r, en tanke som \xc3\xa4ven uttrycks av Herder i "Verstand und Erfarung"\xc2\xa0: "Den m\xc3\xa4nskliga sj\xc3\xa4len t\xc3\xa4nker med ord ... den uttrycker sig inte bara d\xc3\xa4rigenom, utan identifierar sig sj\xc3\xa4lv och ordnar sina tankar genom spr\xc3\xa5ket."  Spr\xc3\xa5kets immanens \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 en k\xc3\xa4nsla av att vi inte kan g\xc3\xa5 ur spr\xc3\xa5ket, att spr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r n\xc3\xa5got n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r v\xc3\xa5rt t\xc3\xa4nkande. Eftersom det inte finns n\xc3\xa5got s\xc3\xa4tt att st\xc3\xa4lla sig utanf\xc3\xb6r spr\xc3\xa5ket (vilket g\xc3\xb6r det i m\xc3\xa5ngt och mycket till en metafysisk upplevelse) blir "det filosofiska studiet av spr\xc3\xa5ket inte bara en del av filosofin, utan grunden f\xc3\xb6r hela det filosofiska projektet" (som Dummett uttrycker det)._NEWLINE_Den lingvistiska v\xc3\xa4ndningen genomf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 allvar n\xc3\xa4r det psykologistiska hotet kombinerades med k\xc3\xa4nslan av spr\xc3\xa5kets immanens; t\xc3\xa4nkare som Frege, Bertrand Russell och Wittgenstein f\xc3\xb6rde projektet vidare in i analytisk filosofi medan framf\xc3\xb6rallt Saussure och Heidegger f\xc3\xb6rde id\xc3\xa9n vidare inom kontinental filosofi._NEWLINE_Begreppet "the linguistic turn" i sig h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n Richard Rorty och har diskuterats av filosofer som Julia Kristeva, Jacques Derrida och den svenske filosofen S\xc3\xb6ren Stenlund.'