b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa5get \xc3\xb6ver B\xc3\xa4lt\n_START_SECTION_\nRekognosceringar l\xc3\xa4ngs Lilla B\xc3\xa4lt\n_START_PARAGRAPH_\nUppdraget att i detalj framst\xc3\xa4lla en plan f\xc3\xb6r \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen fick Carl Gustaf Wrangel. Det fr\xc3\xa4msta alternativ man hade var flottan, men isen kom allt n\xc3\xa4rmare och man var os\xc3\xa4ker om hela kavalleriet kunde transporteras \xc3\xb6ver. Isen bredde ut sig snabbt och kylan h\xc3\xb6ll i sig; inom n\xc3\xa5gra dagar hade isen brett ut sig s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt man s\xc3\xa5g. Att ta sig \xc3\xb6ver med hj\xc3\xa4lp av flottan var nu inte att t\xc3\xa4nka p\xc3\xa5 om \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen skulle ske det \xc3\xa5ret. Nu \xc3\xa5terstod bara ett t\xc3\xa4nkbart alternativ: en ismarsch \xc3\xb6ver Lilla B\xc3\xa4lt, sundet mellan Jylland och Fyn. Den 22 och 23 januari skickade Karl X Gustav order till flera milit\xc3\xa4ra chefer om att unders\xc3\xb6ka isl\xc3\xa4get runt Fyn och hitta en v\xc3\xa4g genom isen till \xc3\x86r\xc3\xb8 och vidare till Fyn och Langeland. Den 24 januari rapporterade Wrangel att han hade ridit l\xc3\xa4ngs kusten fr\xc3\xa5n Kolding till Frederiksodde och att vattnet var helt \xc3\xb6ppet. Ledningen diskuterade att utg\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut om Frederiksodde och g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver isen mot \xc3\x86r\xc3\xb8sundet vid Assens p\xc3\xa5 Fyn. Svenska spanare red ut p\xc3\xa5 isen \xc3\xb6ster om \xc3\x98sby och fick syn p\xc3\xa5 Assens, men de gjorde bed\xc3\xb6mningen att isen fortfarande var svag. En annan spaningspatrull utgick fr\xc3\xa5n Als mot \xc3\x86r\xc3\xb8, men den konstaterade att sundet var \xc3\xb6ppet och fyllt med isflak._NEWLINE_P\xc3\xa5 morgonen den 26 januari gick en svensk patrull p\xc3\xa5 fem man \xc3\xb6ver isen till Brands\xc3\xb8, som l\xc3\xa5g 2 kilometer fr\xc3\xa5n Jylland i h\xc3\xb6jd med Middelfart. D\xc3\xa4r p\xc3\xa5 \xc3\xb6n \xc3\xb6verraskades de av 15 danska ryttare; 4 av svenskarna blev tillf\xc3\xa5ngatagna men en lyckades ta sig tillbaka och rapportera h\xc3\xa4ndelsen till Wrangel. Han skickade direkt generaladjutanten Friedrich von Arensdorff med 50 ryttare och 150 fotsoldater till \xc3\xb6n. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen den 27 januari \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Arensdorff och rapporterade att de danska ryttarna tagit sig till Brands\xc3\xb8 och flytt tillbaka till Fyn via isen. Avst\xc3\xa5ndet mellan Frederiksodde och Fyn var omkring 4 kilometer medan det bredaste partiet i omr\xc3\xa5det var 17 kilometer. Karl X Gustav gav senare order att bes\xc3\xa4tta Brands\xc3\xb8 med 100 man, som senare f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rktes med ytterligare 300 man. _NEWLINE_Den 28 januari red Wrangel med kavalleriet ut fr\xc3\xa5n Frederiksodde till Heilse, d\xc3\xa4r samtliga kavallerif\xc3\xb6rband skulle samlas den 29 januari. D\xc3\xa4refter skulle de p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja ismarschen fr\xc3\xa5n en plats mellan byarna Anslet och Knudsh\xc3\xb6fft. Den 28 januari anl\xc3\xa4nde Karl X Gustav till Haderslev och fick rapporter fr\xc3\xa5n Wrangel om dennes marschplan. Kungen godk\xc3\xa4nde planen och gav Wrangel tillst\xc3\xa5nd att inleda marschen, \xc3\xa4ven om kungen inte hunnit anl\xc3\xa4nda dit, under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att isl\xc3\xa4get bed\xc3\xb6mdes vara gott. Den 29 januari anl\xc3\xa4nde kungen till Heilse d\xc3\xa4r Wrangel \xc3\xa4nnu inte hunnit inleda marschen. Senare samma dag skickades en styrka p\xc3\xa5 mellan 500 och 600 soldater ut p\xc3\xa5 isen f\xc3\xb6r att rekognoscera v\xc3\xa4gen till Fyn. Styrkan n\xc3\xa5dde Iversn\xc3\xa6s udde p\xc3\xa5 andra sidan sundet, som besattes av danska trupper. Dessa hade byggt tv\xc3\xa5 redutter och andra bef\xc3\xa4stningar samt som l\xc3\xa5tit danska b\xc3\xb6nder skapa en vallgrav genom att riva upp isen n\xc3\xa4ra stranden. Samtidigt uppt\xc3\xa4cktes en stark str\xc3\xb6m vid stranden, som resulterade i en uppbruten isr\xc3\xa4nna j\xc3\xa4ms med str\xc3\xb6mmen. Danskarna besk\xc3\xb6t med kanoner mot den svenska styrkan, som under ett par timmar visade sig p\xc3\xa5 isen innan den \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Jylland. Karl X Gustav besl\xc3\xb6t d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att kringg\xc3\xa5 Iversn\xc3\xa6s udde och g\xc3\xb6ra arm\xc3\xa9n redo f\xc3\xb6r uppbrott f\xc3\xb6ljande morgon. Under natten skickade han ut trupper f\xc3\xb6r att med br\xc3\xa4der och halm bygga broar \xc3\xb6ver svaga ispartier och \xc3\xb6ppningar utanf\xc3\xb6r Brands\xc3\xb8. Spaningspatruller skickades b\xc3\xa5de norr och s\xc3\xb6der om Iversn\xc3\xa6s udde f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra m\xc3\xa4tningar av den starka str\xc3\xb6mmen. Svenskarna skulle ta sig ut \xc3\xb6ver isen i relativt spridd formering f\xc3\xb6r att minimera risken f\xc3\xb6r att isen skulle spricka, vilket skapade ett problem d\xc3\xa5 danskarna p\xc3\xa5 Fyn i god tid skulle uppt\xc3\xa4cka n\xc3\xa4r den svenska arm\xc3\xa9n var i ant\xc3\xa5gande.\n_START_SECTION_\nSvenska arm\xc3\xa9n\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 morgonen l\xc3\xb6rdagen den 30 januari red Karl X Gustav ut med sin arm\xc3\xa9 till Brands\xc3\xb8. Sedan st\xc3\xa4lldes arm\xc3\xa9n upp p\xc3\xa5 isen, som ber\xc3\xa4knas ha upg\xc3\xa5tt till mellan 6\xc2\xa0000 och 7\xc2\xa0000 man. Kavalleriet st\xc3\xa4lldes upp p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 flyglar: Carl Gustaf Wrangel ihop med generall\xc3\xb6jtnant Clas Tott ledde den h\xc3\xb6gra flygeln med 1\xc2\xa0500 man, medan den v\xc3\xa4nstra flygeln med 2\xc2\xa0300 stod under kungens bef\xc3\xa4l. Men eftersom kungen r\xc3\xb6rde sig fram och tillbaka mellan f\xc3\xb6rbanden hade generalmajoren Fabian Berendes det direkta bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver v\xc3\xa4nsterflygeln. Infanteriet under generall\xc3\xb6jtnant Jakob Kasimir De la Gardie skulle ta en avvikande och l\xc3\xa4ngre v\xc3\xa4g \xc3\xb6ver isen. Samtliga f\xc3\xb6rband skulle sammanstr\xc3\xa5la vid Tybrind Vig norr om Iversn\xc3\xa6s udde._NEWLINE_Drygt 40 svenska regementen skulle rycka fram mot Fyn. N\xc3\xa5gra hade under strider och sjukdomar sm\xc3\xa4lt samman till n\xc3\xa5gra tiotal man, medan andra r\xc3\xa4knade 500 eller \xc3\xa4nnu fler. I spetsen f\xc3\xb6r kavalleriet marscherade Drabantk\xc3\xa5ren, kungens livvakt och arm\xc3\xa9ns fr\xc3\xa4msta elitf\xc3\xb6rband. I kavalleriet ingick Sm\xc3\xa5lands, Upplands, V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta och \xc3\x96stg\xc3\xb6ta ryttare. Fr\xc3\xa5n Finland kom Fabian Berendes dragoner fr\xc3\xa5n \xc3\x85boland, Henrik Horns ryttare fr\xc3\xa5n Tavastland och \xc3\x85bo l\xc3\xa4ns ryttare under bef\xc3\xa4l av \xc3\xb6versten Gustaf Kurck. I infanteriet ingick H\xc3\xa4lsinges, Kalmars, Kronobergs, N\xc3\xa4rke-V\xc3\xa4rmlands, Skaraborgs, S\xc3\xb6dermanlands och Upplands regementen. I spetsen marscherade Livgardet, d\xc3\xa4r svenska gardister blandades med flera hundra v\xc3\xa4rvade tyska soldater som fyllt ut gardets led sedan regementet under sin tid i den polska staden Thorns garnison hade decimerats sv\xc3\xa5rt av pesten.\n_START_SECTION_\nDanska arm\xc3\xa9n\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 den danska sidan r\xc3\xa5dde stor oordning och brister. H\xc3\xb6gste chef var Ulrik Christian Gyldenl\xc3\xb8ve, halvbror till Fredrik III och som hade liten erfarenhet som milit\xc3\xa4r bef\xc3\xa4lhavare. De danska trupperna hade brist p\xc3\xa5 erfarna danska officerare och den sammanh\xc3\xa5llande ledningsl\xc3\xa4nken var bruten, eftersom flera officerare kom fr\xc3\xa5n Nederl\xc3\xa4nderna, Frankrike, Skottland och de tyska staterna. Danskarna hade akut brist p\xc3\xa5 kl\xc3\xa4der, mat och spannm\xc3\xa5l, eftersom stora f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d som tidigare skickats till Frederiksodde hamnade i svenska h\xc3\xa4nder. De danska f\xc3\xb6rbanden tvangs f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas i Fyns st\xc3\xa4der och byar och f\xc3\xb6rbrukade snabbt allt proviant\xc3\xb6verskott som fanns. Sj\xc3\xb6m\xc3\xa4n sattes iland fr\xc3\xa5n de danska \xc3\xb6rlogsfartygen, men dessa var d\xc3\xa5ligt kl\xc3\xa4dda och fick sina f\xc3\xb6tter f\xc3\xb6rfrusna. Foderbristen i Fyn gjorde att flera h\xc3\xa4star p\xc3\xa5 \xc3\xb6n dog av sv\xc3\xa4lt, vilket tvingade ett kavalleriregemente fr\xc3\xa5n Sj\xc3\xa4lland att ta sig \xc3\xb6ver till Fyn utan sina h\xc3\xa4star. Gyldenl\xc3\xb8ve f\xc3\xb6rfogade kanske \xc3\xb6ver 5\xc2\xa0000 man \xc3\xb6ver hela \xc3\xb6n, varav 3\xc2\xa0000 ryttare och resten var fotsoldater och uppb\xc3\xa5dade b\xc3\xb6nder. Men mot bakgrund av de problem som r\xc3\xa5dde p\xc3\xa5 \xc3\xb6n fanns styrkan delvis bara p\xc3\xa5 papperet. Gyldenl\xc3\xb8ve blev dessutom hastigt sjuk s\xc3\xa5 att han inte kunde sitta p\xc3\xa5 en h\xc3\xa4st, varp\xc3\xa5 han \xc3\xb6verf\xc3\xb6rde bef\xc3\xa4let till generalmajoren Jens von L\xc3\xb8wenklau. Vid Iversn\xc3\xa6s udde stod omkring 4\xc2\xa0500 man, varav 1\xc2\xa0500 uppb\xc3\xa5dade b\xc3\xb6nder.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa5get \xc3\xb6ver Stora B\xc3\xa4lt\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 natten till den 6 februari gick mellan 2\xc2\xa0000 och 3\xc2\xa0000 svenska ryttare ut p\xc3\xa5 isen utanf\xc3\xb6r Svendborg och ledde sina h\xc3\xa4star vid tygeln. Tillsammans marscherade 370 fotsoldater ur Kalmar regemente. Karl X Gustav sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6ljde med eftertruppen ut p\xc3\xa5 isen, och beordrade markgreven av Baden att med st\xc3\xb6rre delen av kavalleriet g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver isen till T\xc3\xa5singe och d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n till Rudk\xc3\xb8bing. Spaningspatruller red i f\xc3\xb6rv\xc3\xa4g f\xc3\xb6r att kontrollera isen._NEWLINE_P\xc3\xa5 morgonen den 6 februari n\xc3\xa5dde Karl X Gustav Rudk\xc3\xb8bing p\xc3\xa5 Langeland och begav sig snabbt tv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver \xc3\xb6n till f\xc3\xa4rjest\xc3\xa4llet vid Longelse kyrka. Vid middagstid samma dag n\xc3\xa5dde han T\xc3\xa5rs f\xc3\xa4rjel\xc3\xa4ge p\xc3\xa5 Lolland. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen blev Nakskov omringad av ett svenskt kavalleriregemente under \xc3\xb6verste Overbeck. En svensk trumpetare skickades till Nakskov och uppmanade den danska garnisonen p\xc3\xa5 150 soldater och 1\xc2\xa0500 uppb\xc3\xa5dade b\xc3\xb6nder att kapitulera. Trots att kommendanten \xc3\xb6verste Both v\xc3\xa4grade att ge upp vek snart f\xc3\xb6rsvarsviljan och senare \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade borgerskapet stadens nycklar till Ulfeldt, som var kungens representant eftersom denne valde att g\xc3\xa5 runt Nakskov och skynda vidare med huvuddelen av arm\xc3\xa9n. P\xc3\xa5 morgonen den 7 februari gick en svensk trupp in i staden, tillf\xc3\xa5ngatog soldaterna och avv\xc3\xa4pnade b\xc3\xb6nderna och skickade dem hem till sina g\xc3\xa5rdar. Svante Ban\xc3\xa9r uts\xc3\xa5gs till kommendant och fick 600 man som garnison. Samma dag var 600 danska fotsoldater p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till Nakskov f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka den danska garnisonen, men r\xc3\xa5kade p\xc3\xa5 en svensk ryttartrupp som tog dem tillf\xc3\xa5nga. Kungen \xc3\xb6vernattade vid Orebyg\xc3\xa5rd och den 8 februari marscherade han \xc3\xb6ver Saksk\xc3\xb8bing och Guldborg Sund till Falster._NEWLINE_Bakom kungen f\xc3\xb6ljde Wrangel, som inte kunde g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver isen fr\xc3\xa5n Nyborg och marscherade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r till kungens utg\xc3\xa5ngspunkt i Svendborg. Han tog med sig omkring 3\xc2\xa0000 soldater, varav 1\xc2\xa0700 fotsoldater, 1\xc2\xa0000 ryttare och 200 man med 16 kanoner. Den 7 februari n\xc3\xa5dde Wrangels trupper Langeland och den 8 februari steg Wrangel iland p\xc3\xa5 Lolland efter en sv\xc3\xa5r marsch i en djup sn\xc3\xb6s\xc3\xb6rja fram till Halsted Kloster. Den 9 februari fortsatte Wrangel till Guldborg d\xc3\xa4r hans trupper vilade den 10 februari. P\xc3\xa5 eftermiddagen den 11 februari \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades Wrangels styrka med Karl X Gustavs vid V\xc3\xa5lse._NEWLINE_Karl X Gustav vilade sina trupper under tv\xc3\xa5 dagar efter den forcerade och riskfyllda ismarschen. F\xc3\xb6rbanden samlades ihop och i sitt l\xc3\xa4ger vid V\xc3\xa5lse f\xc3\xb6rfogade han \xc3\xb6ver 5\xc2\xa0000 ryttare och 2\xc2\xa0500 fotsoldater samt artilleri. Den 11 februari br\xc3\xb6t kungen upp med spaningsf\xc3\xb6rband och ryckte \xc3\xb6ver Gr\xc3\xb8nsund och \xc3\xb6arna Bog\xc3\xb8 och Far\xc3\xb8 till Sj\xc3\xa4lland, intog Vordingborg och fortsatte vidare. Kungen red med en spanande f\xc3\xb6rtrupp p\xc3\xa5 600 ryttare norrut p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa4lland och m\xc3\xb6tte ambassad\xc3\xb6ren Meadows och de danska fredsf\xc3\xb6rhandlarna Gersdorf och Skeel. Kungen fick v\xc3\xa4nda tillbaka och inleda fredsf\xc3\xb6rhandlingar i Vordingborg senare samma dag, men han ville forts\xc3\xa4tta s\xc3\xa4tta press p\xc3\xa5 de danska trupperna. Den 12 februari br\xc3\xb6t hela den svenska arm\xc3\xa9n upp fr\xc3\xa5n V\xc3\xa5lse och n\xc3\xa5dde Pr\xc3\xa6st\xc3\xb8 under samma dag. Den 13 februari ryckte svenska f\xc3\xb6rband in i K\xc3\xb8ge, som tidigare \xc3\xb6vergavs av de danska trupperna. D\xc3\xa4r gjordes en dags uppeh\xc3\xa5ll f\xc3\xb6r att rekognoscera omgivningen. Den 15 februari passerades K\xc3\xb8ge krog och de fr\xc3\xa4msta svenska f\xc3\xb6rbanden n\xc3\xa5dde Torslunda Magle, endast 22 kilometer fr\xc3\xa5n K\xc3\xb6penhamn, samtidigt som de danska trupperna drog sig undan. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen samma dag fick Karl X Gustav ett meddelande fr\xc3\xa5n ambassad\xc3\xb6ren Meadows att Fredrik III var alltmer pressad och var redo att f\xc3\xb6rhandla om allt och med inga begr\xc3\xa4nsade villkor. D\xc3\xa4rmed hejdades den svenska arm\xc3\xa9ns framryckning och Karl X Gustav fokuserade mer p\xc3\xa5 fredsf\xc3\xb6rhandlingarna.\n_START_SECTION_\nAnalys\n_START_PARAGRAPH_\nLars Ericson Wolke redog\xc3\xb6r i sin bok 1658: t\xc3\xa5get \xc3\xb6ver B\xc3\xa4lt att det finns flera faktorer till hur Karl X Gustav kom segrande fr\xc3\xa5n sitt f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g. P\xc3\xa5 papperet var Danmarks och Sveriges arm\xc3\xa9er relativt j\xc3\xa4mb\xc3\xb6rdiga med en viss \xc3\xb6vervikt f\xc3\xb6r den danska arm\xc3\xa9n och flottan. Men den svenska arm\xc3\xa9n var mer stridserfaren och hade en ledning som var betydligt mer m\xc3\xa5lmedveten och h\xc3\xa4nsynsl\xc3\xb6s \xc3\xa4n den danska ledningen. Rent strategiskt och operativt var Karl X Gustavs f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g mot Danmark en felaktig handling, d\xc3\xa5 han inte avslutat sitt p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5g i Polen. Men f\xc3\xb6r kungen och den svenska ledningen var Danmark prioriterat och som gav Sverige en m\xc3\xb6jlighet att dra sig ut ur det polska tr\xc3\xa4sket med \xc3\xa4ran i beh\xc3\xa5ll._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n det \xc3\xb6gonblicket som den svenska arm\xc3\xa9n marscherade upp i Jylland var initiativet i kriget deras. Nu agerade svenskarna medan danskarna reagerade. Svenskarna pressade hela tiden danskarna genom nya och \xc3\xb6verraskande drag, som aldrig gav den danske ledningen tid och lugn att planera och genomf\xc3\xb6ra egna drag. N\xc3\xa4r sedan isbildningen i B\xc3\xa4lten tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger hj\xc3\xa4lpte svenskarna ur besv\xc3\xa4rliga l\xc3\xa4gen \xc3\xb6kade pressen ytterligare p\xc3\xa5 Danmark. Ut\xc3\xb6ver det hade den danska ledningen ofta en mycket vag uppfattning dels om var exakt den svenska arm\xc3\xa9n befann sig, dels om svenskarnas faktiska styrka. Detta innebar sammanv\xc3\xa4gt att danskarna k\xc3\xa4nde en allt st\xc3\xb6rre os\xc3\xa4kerhet om hur stort hotet var och dessutom var det befann sig. Den danska underr\xc3\xa4ttelsetj\xc3\xa4nsten fungerade d\xc3\xa5ligt trots att man slogs i hj\xc3\xa4rtat av sitt eget land. Vidare hyste Fredrik III och hans r\xc3\xa5dgivare hela tiden f\xc3\xb6rhoppningen att Nederl\xc3\xa4nderna och kanske \xc3\xa4ven \xc3\x96sterrike och Brandenburg i sista stund skulle komma till unds\xc3\xa4ttning. \xc3\x84ven i detta avseende famlade den danska ledningen i ett falskt hopp. Slutresultatet av detta resonemang \xc3\xa4r att den st\xc3\xa4ndiga svenska pressen parad med ett danskt underr\xc3\xa4ttelsem\xc3\xb6rker ledde till en panik i det danska f\xc3\xb6rsvaret f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 Fyn och sedan p\xc3\xa5 Lolland och Sj\xc3\xa4lland, vilket p\xc3\xa5 ett mycket logiskt s\xc3\xa4tt ledde fram till "panikfreden" i Roskilde. _NEWLINE_Vid ett antal tillf\xc3\xa4llen under f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get genom Danmark stod man inf\xc3\xb6r en hotande katastrof. Innan isen lade sig i Lilla och Stora B\xc3\xa4lt stod den svenska arm\xc3\xa9n isolerad och hotades av inringning om en \xc3\xb6sterrikisk-polsk arm\xc3\xa9 hade anfallit den i ryggen. S\xc3\xa4rskilt allvarlig var situationen p\xc3\xa5 Fyn i b\xc3\xb6rjan av februari. Om isen inte hade lagt sig i Stora B\xc3\xa4lt hade den svenska arm\xc3\xa9n f\xc3\xa5ngats mitt i det danska riket utan m\xc3\xb6jlighet att komma d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n av egen kraft. \xc3\x85ter stod katastrofen p\xc3\xa5 lut, men den avv\xc3\xa4rjdes i sista stund av en kombination av tur och dj\xc3\xa4rvhet. Samma sak kan p\xc3\xa5pekas om sj\xc3\xa4lva ismarscherna. Ett antal soldater och h\xc3\xa4star gick igenom isen och drunknade, fr\xc3\xa4mst i Lilla B\xc3\xa4lt. Om ist\xc3\xa4cket gav vika och huvuddelen av arm\xc3\xa9n gick under s\xc3\xa5 hade efterv\xc3\xa4rlden med stor sannolikhet f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mt Karl X Gustav och hans r\xc3\xa5dgivare genom denna handling, vilket skulle f\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande konsekvenser f\xc3\xb6r stormakten Sverige. Detta skedde dock inte, och en potentiell katastrof f\xc3\xb6rvandlades till en enorm milit\xc3\xa4r framg\xc3\xa5ng som i sin tur resulterade i den mest vinstrika fred som Sverige n\xc3\xa5gonsin har undertecknat. F\xc3\xb6r Danmark blev Roskildefreden en katastrof som stympade riket h\xc3\xa5rt.\n_START_SECTION_\nMinnesm\xc3\xa4rken och kulturella referenser\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns flera avbildningar, b\xc3\xa5de m\xc3\xa5lningar och kopparstick, av Karl X Gustavs arm\xc3\xa9 p\xc3\xa5 isen i t\xc3\xa4ta formationer och prydliga fyrkanter n\xc3\xa4r de i verkligheten spred ut sig, gick p\xc3\xa5 flera meters avst\xc3\xa5nd och ledde sina h\xc3\xa4star f\xc3\xb6r att inte isen skulle brista. Karl X Gustav slog efter freden en medalj med inskriften p\xc3\xa5 latin: Natura hoc debuit uni. Detta p\xc3\xa5 svenska blir: Denna hj\xc3\xa4lp var naturen skyldig att ge en enda man.'