b'\n_START_ARTICLE_\nMunksn\xc3\xa4s\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nTrots namnet har det aldrig funnits ett kloster i Munksn\xc3\xa4s. Namnet \xc3\xa4r ett av de m\xc3\xa5nga munkrelaterade ortnamn l\xc3\xa4ngs med Finlands sydkust, till exempel Munkholmen, Munkkulla och Munkby. Orten n\xc3\xa4mndes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen \xc3\xa5r 1540 i formen Munxneby och har senare stavats b\xc3\xa5de Munckn\xc3\xa4s och Muncksn\xc3\xa4\xc3\xa4s. \xc3\x85r 1351 \xc3\xb6verl\xc3\xa4t Sveriges kung Magnus Eriksson Borg\xc3\xa5 socken med Pern\xc3\xa5 socken, Sibbo socken och Helsinge socken till Padis cistercienskloster, n\xc3\xa4ra Tallinn. Det danska klostret kom d\xc3\xa4rmed att besitta \xc3\xa4ven Munksn\xc3\xa4s som utgjorde en by i Helsinge. Antagligen var Munksn\xc3\xa4s ett viktigt uppsamlingsst\xc3\xa4lle f\xc3\xb6r det lukrativa fisket, vars f\xc3\xa5ngster skeppades till Reval (Tallinn) och Stockholm. Per Nystr\xc3\xb6m f\xc3\xb6rfattade \xc3\xa5r 1945: "Den f\xc3\xb6rste dignit\xc3\xa4r som varit bosatt p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r ort och givit den dess namn har s\xc3\xa5lunda med all sannolikhet varit en dansk fiskevattensfogde och fartygsinspekt\xc3\xb6r, kl\xc3\xa4dd i k\xc3\xa5pa och sandaler p\xc3\xa5 den katolske tj\xc3\xa4narens asketiskt enkla vis." Klostret f\xc3\xb6rlorade sin \xc3\xa4gor\xc3\xa4tt \xc3\xb6ver omr\xc3\xa5det i b\xc3\xb6rjan av 1400-talet, men fick beh\xc3\xa5lla en del av avkastningen. I och med Gustav Vasas reformation \xc3\xb6vergick kyrkans \xc3\xb6verfl\xc3\xb6diga marker till kronan.\n_START_SECTION_\nMunksn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nDen 27 mars 1629 gav Gustav II Adolf stora jordomr\xc3\xa5den v\xc3\xa4ster om Helsingfors (Munksn\xc3\xa4s, Tali, Drums\xc3\xb6 och Hindersn\xc3\xa4s (Mejlans)) \xc3\xa5t ryttm\xc3\xa4staren Gert Skytte. Han var av baltisk adel och f\xc3\xb6rsvenskade sitt namn, von Sch\xc3\xbctz, till Skytte d\xc3\xa5 han blev svensk adelsman. Vad Skytte \xc3\xa5stadkom p\xc3\xa5 Munksn\xc3\xa4s \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt. Helsingfors stad ville inkorporera Munksn\xc3\xa4s \xc3\xa5r 1650, men Skyttes \xc3\xa4nka Kristina Freijtag \xc3\xa5ngrade sig och Helsingfors fick endast Lillhoplax, Tali, Drums\xc3\xb6 och Hindersn\xc3\xa4s. Hindersn\xc3\xa4s \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades med Munksn\xc3\xa4s marker \xc3\xa5r 1686, tills Helsingfors stad k\xc3\xb6pte omr\xc3\xa5det \xc3\xa5r 1871._NEWLINE_Karl XI indrog alla grevskap och friherrskap och andra f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar, som blev kronans egendom. Munksn\xc3\xa4s indrogs till kronan \xc3\xa5r 1683 och kronan beh\xc3\xb6ll \xc3\xa4gandet till mitten av 1700-talet. Munksn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rd blev ett s\xc3\xa4terirusth\xc3\xa5ll, vars \xc3\xa4gare arrenderade g\xc3\xa5rden av staten. 1712-1722, under Stora ofreden, var Munksn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rd \xc3\xb6de._NEWLINE_Sl\xc3\xa4kten Mattheiszen, av nederl\xc3\xa4ndskt ursprung, tog \xc3\xb6ver Munksn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rd \xc3\xa5r 1744 och de fick k\xc3\xb6pa den \xc3\xa5r 1759. Fr\xc3\xa5n denna tid h\xc3\xa4rstammar de f\xc3\xb6rsta uppgifterna om karakt\xc3\xa4rshuset som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 samma plats som i dag. Det bestod av 6 rum, varav tv\xc3\xa5 ben\xc3\xa4mndes salar. Till g\xc3\xa5rden h\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 tegelbruk, s\xc3\xa5g och mj\xc3\xb6lkvarn. Tegelbruket fanns p\xc3\xa5 Tegelbacken i Munksn\xc3\xa4s och kvarnen n\xc3\xa4ra Str\xc3\xb6mbergs fabriker vid Ruti\xc3\xa5n i Sockenbacka. \xc3\x85r 1815 byggdes mittpartiet av den nuvarande karakt\xc3\xa4rsbyggnaden av sten i empirestil. Under denna tidsperiod hade g\xc3\xa5rden en dr\xc3\xa4ng och fem till sju pigor, men det mesta arbetet utf\xc3\xb6rdes av torpare och backstugusittare._NEWLINE_\xc3\x85r 1837 k\xc3\xb6pte sl\xc3\xa4kten Ramsay Munksn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rd. G\xc3\xa5rdens glansdagar var under baronerna Ramsays tid d\xc3\xa5 den bes\xc3\xb6ktes av prominenta g\xc3\xa4ster och m\xc3\xa5nga fester firades. Generalmajor Anders Edvard Ramsay var en h\xc3\xb6gt uppsatt milit\xc3\xa4r i den tsarryska arm\xc3\xa9n och blev upph\xc3\xb6jd till friherre \xc3\xa5r 1856. Han anlitade arkitekten Carl Ludvig Engel f\xc3\xb6r att bygga om karakt\xc3\xa4rshuset f\xc3\xb6r att efterlikna Haga slott i Stockholm. Huset f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med tv\xc3\xa5 flyglar och en takbalustrad och arbetena var f\xc3\xa4rdiga \xc3\xa5r 1839. P\xc3\xa5 1830-talet anlades en engelsk park kring karakt\xc3\xa4rshuset och ekonomiebyggnaderna flyttades bort fr\xc3\xa5n havssidan. Bron \xc3\xb6ver till Mejlans byggdes p\xc3\xa5 1840-talet._NEWLINE_Trots den stora efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 tomter f\xc3\xb6r sommarhus utanf\xc3\xb6r Helsingfors under andra h\xc3\xa4lften av 1800-talet, s\xc3\xa5lde sl\xc3\xa4kten Ramsay inte strandtomter. Enda undantaget var Gran\xc3\xb6 som de s\xc3\xa5lde \xc3\xa5r 1873. George Ramsays enda son Edvard Ramsay var sjuklig och kunde inte sk\xc3\xb6ta g\xc3\xa5rden. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r s\xc3\xa5lde han Munksn\xc3\xa4s g\xc3\xa5rds marker, 517 hektar, till Aktiebolaget M.G. Stenius f\xc3\xb6r 1\xc2\xa0500\xc2\xa0000 mark \xc3\xa5r 1910. Sl\xc3\xa4kten Ramsay beh\xc3\xb6ll parken p\xc3\xa5 9,5 hektar och karakt\xc3\xa4rshuset och kallade l\xc3\xa4genheten f\xc3\xb6r Villa Munksn\xc3\xa4s. Hemmanen Skyttas och Rosas p\xc3\xa5 100 hektar i K\xc3\xa5nala ingick inte heller i aff\xc3\xa4ren utan beh\xc3\xb6lls av sl\xc3\xa4kten. Till sist s\xc3\xa5lde George Ramsays arvingar hela g\xc3\xa5rden bitvis. Vid tiden f\xc3\xb6r M.G. Stenius markk\xc3\xb6p kritiserades Helsingfors stad f\xc3\xb6r att inte ha k\xc3\xb6pt upp omr\xc3\xa5det. Staden f\xc3\xb6rsvarade sig med att den inte var medveten om f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen, medan stadsfullm\xc3\xa4ktiges ordf\xc3\xb6rande Alfred Norrm\xc3\xa9n fick veta om planerna i f\xc3\xb6rv\xc3\xa4g men tyckte priset var allt f\xc3\xb6r h\xc3\xb6gt. Bolaget skred snabbt till verket f\xc3\xb6r att exploatera den nyk\xc3\xb6pta marken och gav planeringsuppdraget \xc3\xa5t Eliel Saarinen \xc3\xa5r 1912.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llet grundas\n_START_PARAGRAPH_\nBolaget M.G. Stenius b\xc3\xb6rjade utveckla samh\xc3\xa4llet med att ordna kommunikationerna, annars skulle ingen flytta dit. \xc3\x85r 1912 f\xc3\xb6rkastade bolagsst\xc3\xa4mman f\xc3\xb6r Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gs- & Omnibus Aktiebolaget i Helsingfors M.G. Stenius f\xc3\xb6rslag att bygga en sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4g. Debatten var livad eftersom flera av styrelsemedlemmarna i sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsbolaget ocks\xc3\xa5 satt i Stenius styrelse. \xc3\x85r 1913 k\xc3\xb6ptes sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsbolaget av Helsingfors stad och M.G. Stenius kom relativt l\xc3\xa4tt \xc3\xb6verens med staden om byggandet av sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen. I december 1914 inleddes trafiken p\xc3\xa5 de tv\xc3\xa5 grenar som byggts av ASEA, en till Munksn\xc3\xa4s och en till Haga. Turerna var tv\xc3\xa5 till tre per timme. Med 217 inv\xc3\xa5nare i Munksn\xc3\xa4s var trafiken inte s\xc3\xa5 livlig, men under sommaren, d\xc3\xa5 sommarg\xc3\xa4ster och s\xc3\xb6ndagsfirare tog sig till Mejlans och F\xc3\xb6lis\xc3\xb6n, r\xc3\xa5dde det tidvis tr\xc3\xa4ngsel i vagnarna. Munksn\xc3\xa4s och Haga sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gslinjer s\xc3\xa5ldes till staden \xc3\xa5r 1926._NEWLINE_Flera f\xc3\xb6rortssamh\xc3\xa4llen i Helsinge kommun hade uppst\xc3\xa5tt under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet, till exempel \xc3\x85ggelby och Baggb\xc3\xb6le. F\xc3\xb6r denna typ av bos\xc3\xa4ttning hade begreppet samh\xc3\xa4lle med sammantr\xc3\xa4ngd befolkning skapats f\xc3\xb6r ordnandet av administrationen, vilket kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med Sveriges municipalsamh\xc3\xa4llen. Ovanligt nog tog Finlands senat initiativet till att grunda samh\xc3\xa4llet Munksn\xc3\xa4s, inte mark\xc3\xa4garen eller kommunen. Helsinge kommun ville i st\xc3\xa4llet grunda samh\xc3\xa4llet Haga-Munksn\xc3\xa4s, men senaten fastst\xc3\xa4llde Munksn\xc3\xa4s samh\xc3\xa4lle med sammantr\xc3\xa4ngd befolkning i oktober 1915, vilket omfattade omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r Munksn\xc3\xa4s s\xc3\xa4teri f\xc3\xb6rutom Gran\xc3\xb6._NEWLINE_Munksn\xc3\xa4s f\xc3\xb6rsta stadsplan som omfattade stadsdelarna 1 och 2 uppgjordes av Eliel Saarinen \xc3\xa5r 1917. Det f\xc3\xb6rsta stora bygget var byggandet av AB Munksn\xc3\xa4s Pensionat \xc3\xa5r 1918, som skulle locka v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgade till Munksn\xc3\xa4s, vilka sedan kunde fatta tycke f\xc3\xb6r orten och flytta dit. Det ekonomiska l\xc3\xa4get efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och inb\xc3\xb6rdeskriget var inte det r\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r en lyxanl\xc3\xa4ggning och pensionatet gjorde konkurs efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r. Staten k\xc3\xb6pte byggnaden och grundade d\xc3\xa4r en kadettskola. Inte heller Finlands f\xc3\xb6rsta radhus som byggdes vid Borgv\xc3\xa4gen (numera Holl\xc3\xa4ndarv\xc3\xa4gen) lyckades s\xc3\xa4rskilt bra. Grannarna kom inte bra \xc3\xb6verens, bland annat gr\xc3\xa4lade de om den gemensamma v\xc3\xa4rmecentralen och f\xc3\xb6rdelningen av de gemensamma kostnaderna. Inga flera radhus byggdes och p\xc3\xa5 radhustomterna byggdes mindre hyreshus. Den \xc3\xb6vriga byggnadsverksamheten gick ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngsamt; Det var brist p\xc3\xa5 pengar under 1920-talet och sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xa5 krediter. Flera tomter k\xc3\xb6ptes, men fr\xc3\xa4mst i spekulativt syfte.\n_START_SECTION_\nInkorporeringen med Helsingfors\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingfors stad hade l\xc3\xa4nge varit intresserad av att inkorporera flera sm\xc3\xa5 samh\xc3\xa4llen i stadens n\xc3\xa4rhet. Redan 1918 f\xc3\xb6reslog Helsinge kommun att Helsingfors stad skulle inkorporera f\xc3\xb6rst\xc3\xa4derna i Helsinge, eftersom kommunens jordbrukare inte ville bekosta de allt h\xc3\xb6gre utgifterna de nya f\xc3\xb6rortsborna orsakade. Under 1920-talet gjordes flera f\xc3\xb6rslag till inkorporeringar, men de ledde ingen vart. Hoplax kommun ville bli av med Fredriksberg som \xc3\xa4gdes av Helsingfors stad, men inkorporeringen godk\xc3\xa4ndes inte. \xc3\x85r 1926 anh\xc3\xb6ll kommunen om att f\xc3\xa5 bli delad i tv\xc3\xa5 delar, Munksn\xc3\xa4s och Drums\xc3\xb6, men inte heller det blev av. \xc3\x85r 1936 lade inrikesministeriets utredningsman Yrj\xc3\xb6 Harvia fram sitt sju \xc3\xa5r l\xc3\xa5nga bet\xc3\xa4nkande p\xc3\xa5 1\xc2\xa0000 sidor och f\xc3\xb6reslog att Helsingfors areal skulle ut\xc3\xb6kas fr\xc3\xa5n 2\xc2\xa0925 till 21\xc2\xa0116 hektar, vilket innefattade de flesta f\xc3\xb6rorter. Hoplax kommun motsatte sig starkt en inkorporering med Helsingfors, men p\xc3\xa5 grund av andra v\xc3\xa4rldskriget sk\xc3\xb6ts beslutet upp, vilket s\xc3\xa5gs av en del motst\xc3\xa5ndare som en seger. \xc3\x85r 1944, tv\xc3\xa5 veckor efter undertecknandet av vapenstillest\xc3\xa5ndet, besl\xc3\xb6t statsr\xc3\xa5det att kommunerna Hoplax, Haga, \xc3\x85ggelby och Br\xc3\xa4nd\xc3\xb6 samt stora delar av Helsinge inkorporeras med Helsingfors fr\xc3\xa5n och med 1.1.1946.'