b"\n_START_ARTICLE_\nJudith Butler\n_START_SECTION_\nTeorier\n_START_PARAGRAPH_\nButler ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tter den skillnad som ofta st\xc3\xa4lls upp mellan biologiskt k\xc3\xb6n och genus (socialt konstruerat k\xc3\xb6n). _NEWLINE_Om vi ser k\xc3\xb6n-genus som en dikotomi, f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter vi att kroppen finns innan den f\xc3\xa5r sin k\xc3\xb6nsbest\xc3\xa4mda betydelse. Detta v\xc3\xa4nder sig Butler emot. Butler menar att verkligheten skapas diskursivt, det vill s\xc3\xa4ga genom specifika s\xc3\xa4tt att tala om, uppfatta och konstruera den sociala v\xc3\xa4rlden. Diskursen fungerar som normerande social praktik och verkar genom det t\xc3\xa4nkande subjektets talhandlingar. S\xc3\xa5lunda uppfattas \xc3\xa4ven det biologiska k\xc3\xb6net genom en samh\xc3\xa4llelig diskurs, vilket medf\xc3\xb6r att det biologiska k\xc3\xb6net snarare b\xc3\xb6r betraktas som lika kulturellt konstruerat som genus, d\xc3\xa5 k\xc3\xb6n alltid redan \xc3\xa4r genus. _NEWLINE_Utifr\xc3\xa5n detta finns det s\xc3\xa5ledes ingen anledning att skilja p\xc3\xa5 k\xc3\xb6n och genus, eftersom genus refererar och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig till ett redan existerande genussystem, inte ett \xe2\x80\x9dunderliggande\xe2\x80\x9d k\xc3\xb6n. Enligt Butler upph\xc3\xa4vs d\xc3\xa4rmed distinktionen mellan natur och kultur respektive kropp och identitet. Det biologiska k\xc3\xb6net blir relevant genom genusfunktionen och genus \xc3\xa4r den faktor genom vilken f\xc3\xb6rtrycket verkar p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskan. Om genus inte \xc3\xa4r knutet till k\xc3\xb6n, blir genus ett slags handling som kan sprida sig \xc3\xb6ver de gr\xc3\xa4nserna som p\xc3\xa5l\xc3\xa4ggs k\xc3\xb6nens skenbart bin\xc3\xa4ra karakt\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nHeterosexualitet\n_START_PARAGRAPH_\nDetta system av tvingande kopplingar refererar Butler till som den heterosexuella matrisen. Genom denna matris, som kr\xc3\xa4ver en genusordning med tv\xc3\xa5 identifierbara k\xc3\xb6n, blir kroppar begripliga. Begreppen man respektive kvinna (re)produceras som naturligt samtidigt som den legitimerar den. Eftersom det inte finns n\xc3\xa5got \xe2\x80\x9dsant\xe2\x80\x9d inre \xc3\xa4r frig\xc3\xb6relse inte m\xc3\xb6jligt, utan m\xc3\xb6jligheten finns i systemf\xc3\xb6rskjutningar, att kategorierna blir mindre tvingande vilket sker n\xc3\xa4r vi citerar (h\xc3\xa4rmar) p\xc3\xa5 fel vis, det vill s\xc3\xa4ga subversiva kroppsakter.\n_START_SECTION_\nButler inom Queerteorin\n_START_PARAGRAPH_\nButler ses \xc3\xa4ven som en av de f\xc3\xb6rsta teoretiker som lanserade queerteorin. Hennes teoribildning h\xc3\xb6r hemma i den poststrukturalistiska feminismen med influenser fr\xc3\xa5n bl. a. Michel Foucault, Sigmund Freud, Jacques Lacan, Louis Althusser, Monique Wittig och Julia Kristeva. Hennes bidrag brukar sammanfattas med att hon genom en ny definition av k\xc3\xb6n och beg\xc3\xa4r ogiltigf\xc3\xb6rklarade den tidigare feministiska uppdelningen mellan k\xc3\xb6n (eng. 'sex') och genus (eng. 'gender'). Ist\xc3\xa4llet menade hon att 'gender' i sig implicerar en k\xc3\xb6nstillh\xc3\xb6righet och ett heterosexuellt beg\xc3\xa4r._NEWLINE_Hennes fokus ligger p\xc3\xa5 vilka kroppar, beg\xc3\xa4r och liv som genom diskursiva uteslutningsprocesser g\xc3\xb6rs om\xc3\xb6jliga genom den hegemoniska definition av k\xc3\xb6n som hon kallar f\xc3\xb6r den heterosexuella matrisen.\n_START_SECTION_\nButler i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till forskningsf\xc3\xa4ltet\n_START_PARAGRAPH_\nButlers senare verk \xc3\xa4r till viss del orienterade mot v\xc3\xa4rldspolitik och USA:s roll i densamma. I det sammanhanget har hon, s\xc3\xa5som i Precarious Life - the powers of mourning and violence, alltmer anv\xc3\xa4nt sig av Emmanuel Levinas' teorier kring den Andres ansikte. Ett annat tema \xc3\xa4r en mer precis utredning av den filosofiska definitionen av subjektet och dess tillblivelse, s\xc3\xa5som i Giving an account of oneself (2005). _NEWLINE_Butler har blivit en av queerfeminismens viktigaste teoretiker, och p\xc3\xa5 svenska har hennes teorier tagits upp av bland andra Nina Bj\xc3\xb6rk i Under det rosa t\xc3\xa4cket.\n_START_SECTION_\nPublikationer\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 svenska finns bland annat Genustrubbel (1990), Genus ogjort (2004) och texturvalet K\xc3\xb6net brinner! (2005)."