b'\n_START_ARTICLE_\nBrasiliens historia\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSedan urminnes tid har det bott indianer i vad som i dag \xc3\xa4r Brasilien. Det \xc3\xa4r ovisst n\xc3\xa4r de kom till Sydamerika men n\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rsta europ\xc3\xa9erna d\xc3\xb6k upp levde de som samlare och j\xc3\xa4gare i ett sten\xc3\xa5lderssamh\xc3\xa4lle. Sammanlagt uppgick de till minst 2 miljoner m\xc3\xa4nniskor.\n_START_SECTION_\nUppt\xc3\xa4ckten av Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1400-talet inleddes en era av uppt\xc3\xa4cktsresor av portugisiska fartyg. I V\xc3\xa4steuropa hade man l\xc3\xa4rt sig den avancerade teknik som gjorde det m\xc3\xb6jligt att f\xc3\xa4rdas p\xc3\xa5 det \xc3\xb6ppna havet - kunskap om navigering, astronomi, kompass och f\xc3\xa4rdighet att bygga fartyg kraftiga nog f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngf\xc3\xa4rder. Karavellen som b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas p\xc3\xa5 1440-talet var en fartygstyp som var stor nog att klara h\xc3\xa5rt v\xc3\xa4der och kunde ta med artilleri b\xc3\xa5de som hot och som f\xc3\xb6rsvar._NEWLINE_Karavellen gjorde det m\xc3\xb6jligt att mer systematiskt korsa Atlanten. Norska vikingar hade tagit sig via Gr\xc3\xb6nland till Newfoundland och stannat d\xc3\xa4r en vinter men detta var f\xc3\xb6rmodligen inte k\xc3\xa4nt p\xc3\xa5 1400-talet. Legenden om Sankt Brendan ber\xc3\xa4ttar hur denne munk korsade Atlanten i en liten b\xc3\xa5t och kom till \xc3\xb6n Hy Brasil. Denna legend var v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nd och p\xc3\xa5 en karta fr\xc3\xa5n 1367 finns flera \xc3\xb6ar med namnet Brasil i Atlanten. Under 1400-talet hade Portugal b\xc3\xb6rjat bedriva handel med riken i V\xc3\xa4stafrika och 1488 hade Bartolomeu Diaz rundat Godahoppsudden. Det var v\xc3\xa4l k\xc3\xa4nt att jorden var rund och 1492 hade Christoffer Columbus f\xc3\xa5tt Spaniens uppdrag att finna sj\xc3\xb6v\xc3\xa4gen \xc3\xb6ver Atlanten till Indien och Kina. 1498 seglade Vasco da Gama runt Afrikas sydspets och inledde handel med Indien. Spanien kom genom Tordesillasf\xc3\xb6rdraget \xc3\xb6verens med Portugal om att dela upp v\xc3\xa4rlden i tv\xc3\xa5 med en gr\xc3\xa4nslinje 370 leguas v\xc3\xa4ster om Kap Verde\xc3\xb6arna. Nyuppt\xc3\xa4ckt land v\xc3\xa4ster om denna linje skulle tillh\xc3\xb6ra Spanien. Det skulle dock visa sig att gr\xc3\xa4nslinjen gick strax \xc3\xb6ster om Amazonflodens mynning och f\xc3\xb6rdraget gav Portugal r\xc3\xa4tten till en l\xc3\xa5ng bit av Sydamerikas \xc3\xb6stkust. _NEWLINE_I mars 1500 l\xc3\xa4mnade en portugisisk handelsexpedition Lissabon under ledning av Pedro Alvarez Cabral f\xc3\xb6r att segla till Indien. Av ok\xc3\xa4nd anledning hamnade flottan f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngt v\xc3\xa4sterut och den 21 april 1500 siktades land. Efter att under nio dagar utforskat kusten och m\xc3\xb6tt indianer \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde ett skepp till Portugal med nyheten medan resten av expeditionen fortsatte mot Indien. F\xc3\xb6rutom tillf\xc3\xa4lle att omv\xc3\xa4nda dessa m\xc3\xa4nniskor till kristendomen verkade det inte finnas n\xc3\xa5gra ekonomiska sk\xc3\xa4l att kolonisera vad man trodde var en \xc3\xb6 i Atlanten. Brasilianernas kontakt med europ\xc3\xa9erna ledde p\xc3\xa5 sikt till att deras samh\xc3\xa4lle slogs s\xc3\xb6nder. Fr\xc3\xa5n Europa kom sjukdomar som m\xc3\xa4ssling och f\xc3\xb6rkylning och 1562-1563 dog ett mycket stort antal indianer i en epidemi.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r Napoleon I:s trupper invaderade Portugal i november 1807 best\xc3\xa4mde regenten, kronprins Johan att hela hovet, 10 000-15 000 personer, skulle flytta till Brasilien. Hela byr\xc3\xa5kratin \xc3\xa5kte med: ministrar, h\xc3\xb6ga domare, officerare, biskopar med familjer. Regenten avskaffade det kungliga handelsmonopolet och \xc3\xb6ppnade Brasiliens hamnar f\xc3\xb6r v\xc3\xa4nligt sinnade l\xc3\xa4nder - i praktiken Storbritannien. Kronan var beroende av Storbritannien f\xc3\xb6r att kunna befria Portugal och den brittiska \xc3\xb6rlogsflottan skyddade Brasilien fr\xc3\xa5n angrepp. Frihandeln gynnade b\xc3\xa5de Brasilien och Storbritannien - men p\xc3\xa5 Portugals bekostnad. Hovets placering i Brasilien ledde ocks\xc3\xa5 till ett uppsving f\xc3\xb6r konst, kultur, upplysning och de sk\xc3\xb6na konsterna d\xc3\xa4r. Johan VI inledde dock ett impopul\xc3\xa4rt krig vid den s\xc3\xb6dra gr\xc3\xa4nsen och tvingades av Storbritannien att inf\xc3\xb6ra vissa begr\xc3\xa4nsningar av slavhandeln. Fr\xc3\xa5n slutet av 1700-talet hade Storbritannien gjort en omsv\xc3\xa4ngning vad g\xc3\xa4ller synen p\xc3\xa5 slavhandeln och inskr\xc3\xa4nkningarna gjorde slav\xc3\xa4garna i sockerindustrin besvikna p\xc3\xa5 kungen. Att Rio de Janeiro fylldes av portugiser ledde till en motreaktion. I Pernambuco i nord\xc3\xb6stra Brasilien k\xc3\xa4nde m\xc3\xa5nga sig hotade av portugisernas \xc3\xb6kande inflytande och uppror utbr\xc3\xb6t. Upproret slogs ned snabbt._NEWLINE_Efter att Portugal befriats stannade kungen \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kvar i Brasilien. 1815 \xc3\xa4ndrade kungen Brasiliens st\xc3\xa4llning fr\xc3\xa5n koloni till ett kungad\xc3\xb6me i union med Portugal (ungef\xc3\xa4r som \xc3\x96sterrike-Ungern). 1820 utbr\xc3\xb6t det ett uppror i Portugal, delvis inspirerat av upplysningstidens id\xc3\xa9er. Sk\xc3\xa4len var flera: ekonomin var d\xc3\xa5lig som en f\xc3\xb6ljd av att handelsmonopolet avskaffats. Det var ocks\xc3\xa5 ett uppror mot att utl\xc3\xa4nningar styrde landet: den brittiske f\xc3\xa4ltmarskalken Beresford ledde det styrande r\xc3\xa5det och brittiska officerare hade bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver Portugals arm\xc3\xa9. Upproret spred sig till Brasilien. En stridsfr\xc3\xa5ga var om kungen skulle \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Portugal. En portugisisk fraktion kr\xc3\xa4vde att Brasilien \xc3\xa5ter skulle underordna sig Portugals \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet medan en brasiliansk fraktion kr\xc3\xa4vde det motsatta._NEWLINE_ _NEWLINE_I Portugal kr\xc3\xa4vde cortes i januari 1821 att kungen skulle \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Portugal och gjorde Brasiliens provinser direkt underst\xc3\xa4llda Lissabon ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r Rio de Janeiro. Kungen l\xc3\xa4mnade Brasilien i april 1821 eftersom han var r\xc3\xa4dd att f\xc3\xb6rlora tronen men l\xc3\xa4mnade kvar kronprins Peter. Under h\xc3\xb6sten fortsatte cortes med lagar som gjorde Brasilien till en koloni ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r kungad\xc3\xb6me och skickade dit mer trupper. All brasiliansk export skulle \xc3\xa5terigen g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver Portugal. Inflytelserika grupper i Brasilien som f\xc3\xb6rut diskuterat \xc3\xb6kad autonomi f\xc3\xb6r Brasilien b\xc3\xb6rjade diskutera sj\xc3\xa4lvstyre. I september 1821 best\xc3\xa4mde cortes att de viktigaste ministerierna skulle flyttas tillbaka till Lissabon och kr\xc3\xa4vde \xc3\xa5ter att kronprinsen skulle inst\xc3\xa4lla sig i Portugal. Den 13 maj 1822 f\xc3\xb6rklarade kronprinsen att han till evig tid skulle f\xc3\xb6rsvara Brasilien och l\xc3\xa4t inkalla en konstituerande f\xc3\xb6rsamling f\xc3\xb6r att skriva en konstitution och alla statliga tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n fick sv\xc3\xa4ra p\xc3\xa5 att st\xc3\xb6dja kungad\xc3\xb6met och Brasiliens sj\xc3\xa4lvstyre. I augusti 1822 f\xc3\xb6rklarade kronprinsen att portugisiska trupper skulle behandlas som fiender. Den 7 september 1822 fick han \xc3\xa4nnu ett bud att han skulle \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till Portugal men enligt historien slet kronprinsen av sig det portugisiska bl\xc3\xa5vita bandet fr\xc3\xa5n sin uniform, drog sitt sv\xc3\xa4rd och f\xc3\xb6rklarade trotsigt: "Independ\xc3\xaancia ou morte", sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet eller d\xc3\xb6d. Med hj\xc3\xa4lp av tullint\xc3\xa4kter kunde kronprinsen utrusta en arm\xc3\xa9 och en flotta p\xc3\xa5 nio skepp. Dessa trupper anf\xc3\xb6rdes av den brittiske amiralen Thomas Cochrane, 10:e earl av Dundonald som lyckades driva ut de portugisiska trupperna utan st\xc3\xb6rre strider. Mot denna sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaring hade Portugal inte mycket att s\xc3\xa4tta emot och 1825 erk\xc3\xa4nde Portugal formellt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten.\n_START_SECTION_\nKejsard\xc3\xb6met\n_START_PARAGRAPH_\nDet sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga Brasiliens f\xc3\xb6rsta politiska stridsfr\xc3\xa5ga g\xc3\xa4llde konstitutionen. Kejsar Peter I hade tillsatt en konstituerande f\xc3\xb6rsamling och det utkast som hade skrivits skulle begr\xc3\xa4nsa kejsarens makt genom att denne inte skulle kunna uppl\xc3\xb6sa parlamentet och inte ha absolut veto. Kejsaren uppl\xc3\xb6ste den konstituerande f\xc3\xb6rsamlingen och l\xc3\xa4t den 25 mars 1824 genomdriva ett eget f\xc3\xb6rslag till konstitution. Inspirerad av den franske statsvetaren Benjamin Constant delades statsmakten upp i lagstiftande, exekutiv, d\xc3\xb6mande och modererande. Kejsarens ministrar, som tog hand om den exekutiva makten, skulle sk\xc3\xb6ta det dagliga arbetet medan kejsaren endast skulle sk\xc3\xb6ta st\xc3\xb6rre fr\xc3\xa5gor och strids\xc3\xa4mnen. Kejsaren skulle d\xc3\xa5 avg\xc3\xb6ra vad som var i nationens intresse, kunna stoppa lagf\xc3\xb6rslag i parlamentet och till och med kunna uppl\xc3\xb6sa det. Katolicismen blev statsreligion och kejsaren gavs r\xc3\xa4tten att utdela adelstitlar. R\xc3\xb6str\xc3\xa4tten var kopplad till f\xc3\xb6rm\xc3\xb6genhet och inkomst. Fram till 1882 fick analfabeter r\xc3\xb6sta, d\xc3\xa4remot inte kvinnor._NEWLINE_Efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten \xc3\xb6kade importen av slavar fr\xc3\xa5n Afrika kraftigt: fr\xc3\xa5n 32 700 personer per \xc3\xa5r 1811-1820 till 43 100 personer per \xc3\xa5r 1821-1830. Dessa slavar fick i f\xc3\xb6rsta hand arbeta p\xc3\xa5 de stora kaffeplantagerna. Genom f\xc3\xb6rdrag med Storbritannien lovade Brasilien att f\xc3\xb6rbjuda all import av slavar fr\xc3\xa5n 1830. I sak fick dock detta f\xc3\xb6rbud ingen betydelse f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n senare._NEWLINE_Missn\xc3\xb6jet i nordost flammade upp igen i en ny revolt och anf\xc3\xb6rda av Pernambuco utropade fem av provinserna sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet i en konfederation den 2 juli 1824. Upproret slogs dock ner h\xc3\xa5rt i november med hj\xc3\xa4lp av arm\xc3\xa9n anf\xc3\xb6rd av amiral Thomas Cochrane och de ledande upprorsmakarna d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den._NEWLINE_I december 1825 utbr\xc3\xb6t krig mellan Brasilien och Argentina. Regeringen mobiliserade v\xc3\xa4rnpliktiga men tvingades ocks\xc3\xa5 betala f\xc3\xb6r utl\xc3\xa4ndska legosoldater men kriget slutade \xc3\xa4nd\xc3\xa5 med nederlag f\xc3\xb6r Brasilien. Vid fredsavtalet bildades det sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga Uruguay. Den d\xc3\xa5liga ekonomin gjorde att missn\xc3\xb6jet riktades mot kejsaren. Efter upplopp i Rio de Janeiro och ett fientligt inst\xc3\xa4llt parlament tvingades han avg\xc3\xa5 den 7 april 1831 till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r sin son, den d\xc3\xa5 fem\xc3\xa5riga Peter._NEWLINE_Under 1831-1840 styrdes Brasilien av en f\xc3\xb6rmyndarregering. Regeringen gav makt \xc3\xa5t den lokala f\xc3\xb6rvaltningen i provinserna. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att minska missn\xc3\xb6jet blev det dock paradoxalt s\xc3\xa5 att oroligheterna \xc3\xb6kade n\xc3\xa4r provinserna fick mer makt. Sk\xc3\xa4let \xc3\xa4r att olika grupper i provinserna b\xc3\xb6rjade sl\xc3\xa5ss med varandra n\xc3\xa4r den lokala niv\xc3\xa5n fick mer inflytande. Runt om i landet utbr\xc3\xb6t uppror av olika grupper: republikaner, rojalister, fattiga, svarta. Flera g\xc3\xa5nger utropade upprorsmakarna sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga republiker innan upproren slogs ned. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 slut p\xc3\xa5 upproren och splittringen r\xc3\xb6stade parlamentet 1840 f\xc3\xb6r att utn\xc3\xa4mna den 14-\xc3\xa5rige kronprinsen till kejsare och d\xc3\xa4rigenom centralisera makten igen. Den 18 juli 1841 besteg kronprinsen tronen och fick namnet Peter II._NEWLINE_Under 1840-talet centraliserades makten \xc3\xa5ter. F\xc3\xb6rmyndarregeringen hade skapat ett nationalgarde d\xc3\xa4r soldaterna valde officerare men dessa val avskaffades snart. Under decenniet intr\xc3\xa4ffade flera liberala upplopp och uppror d\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskor kr\xc3\xa4vde jordreformer, federalism, begr\xc3\xa4nsning av kejsarens makt och inf\xc3\xb6rande av allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. Upproren inspirerades av revolutionerna i Europa 1848._NEWLINE_Konstitutionen \xc3\xa4ndrades s\xc3\xa5 att ett visst m\xc3\xa5tt av parlamentarism inf\xc3\xb6rdes. Kejsaren uts\xc3\xa5g en premi\xc3\xa4rminister som i sin tur uts\xc3\xa5g ministrarna. Denna regering beh\xc3\xb6vde parlamentets, deputeradekammarens, st\xc3\xb6d men kejsaren kunde uppl\xc3\xb6sa parlamentet om han ans\xc3\xa5g det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt. Detta system innebar att liberaler, luzias, och konservativa, saquaremas, kunde turas om att inneha regeringsmakten, vilket innebar en f\xc3\xb6r Sydamerika s\xc3\xa4llsynt stabilitet.\n_START_SECTION_\nRelationer med omv\xc3\xa4rlden\n_START_PARAGRAPH_\nBrasiliens granne i s\xc3\xb6der, Argentina, k\xc3\xa4nnetecknades av politisk instabilitet d\xc3\xa4r kampen g\xc3\xa4llde hur mycket inflytande Buenos Aires skulle ha i landet. Argentinas norra provins Paraguay v\xc3\xa4grade att underordna sig Buenos Aires och som svar blockerade den argentinska regeringen tillfarten via R\xc3\xado de la Plata. Paraguays ledare Jos\xc3\xa9 Gaspar de Francia svarade p\xc3\xa5 det genom att med diktatoriska medel skapa ett land som p\xc3\xa5minde om Albanien under efterkrigstiden: isolering ut\xc3\xa5t, ett stats\xc3\xa4gt lantbruk och byteshandel ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r en pengaekonomi._NEWLINE_N\xc3\xa4r Brasilien invaderade Uruguay i september 1864 (se Uruguayanska kriget) tolkade Paraguays diktator Francisco Solano L\xc3\xb3pez detta som att Brasilien hade slagit in p\xc3\xa5 en expansionistisk politik som hotade Paraguay. Efter n\xc3\xa5gra incidenter anf\xc3\xb6ll Paraguay Brasilien den 23 december 1864 genom att invadera provinsen Mato Grosso. L\xc3\xb3pez bad ocks\xc3\xa5 Argentina om tillst\xc3\xa5nd att l\xc3\xa5ta f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar transporteras \xc3\xb6ver argentinskt territorium f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4rigenom kunna anfalla brasilianska trupper i Uruguay och provinsen Rio Grande do Sul. Argentina v\xc3\xa4grade detta och i mars 1865 inleddes trippelallianskriget n\xc3\xa4r Paraguay f\xc3\xb6rklarade krig mot Argentina. Brasilien, Argentina och den probrasilianska marionettregeringen i Uruguay hade d\xc3\xa5 ing\xc3\xa5tt en allians. Men Paraguay var v\xc3\xa4l rustat och hade 64 000 soldater plus en reserv medan alliansen endast hade 27 000 soldater n\xc3\xa4r stridigheterna br\xc3\xb6t ut. Flera h\xc3\xa5rda slag utk\xc3\xa4mpades och det dr\xc3\xb6jde till januari 1869 innan Paraguays huvudstad Asunci\xc3\xb3n kunde intas. Den 1 mars 1870 d\xc3\xb6dades L\xc3\xb3pez i strid och kriget var slut.\n_START_SECTION_\nSlavhandel\n_START_PARAGRAPH_\nEfter p\xc3\xa5tryckningar fr\xc3\xa5n Storbritannien f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds till slut slavhandeln i september 1850. Fr\xc3\xa5n brittisk sida var det klart att man t\xc3\xa4nkte ta till v\xc3\xa5ld f\xc3\xb6r att stoppa skepp som transporterade slavar, borda misst\xc3\xa4nkta skepp och blockera hamnar som tog emot dessa. Regeringen hade ingen m\xc3\xb6jlighet att f\xc3\xb6rsvara sig mot detta, dessutom beh\xc3\xb6vde man st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n Storbritannien f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara sig mot Argentina. Dessutom hade st\xc3\xb6det f\xc3\xb6r slavhandeln minskat. M\xc3\xa5nga jord\xc3\xa4gare hade skuldsatt sig f\xc3\xb6r att k\xc3\xb6pa slavar fr\xc3\xa5n slavhandlare, som ofta var portugiser, och n\xc3\xa4r dessa slavhandlare utvisades f\xc3\xb6rsvann ocks\xc3\xa5 skulderna. Ist\xc3\xa4llet b\xc3\xb6rjade regeringen uppmuntra immigration och till kaffef\xc3\xa4lten i s\xc3\xb6der kom nu immigranter fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6dra Europa. Kaffe planterades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1727 och hade b\xc3\xb6rjat odlas i stor skala i slutet av 1700-talet. Exporten \xc3\xb6kade i takt med att medelklassen i USA och Europa b\xc3\xb6rjade dricka kaffe i allt st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning. Under 1820-talet kom 18 procent av exportint\xc3\xa4kterna fr\xc3\xa5n kaffeexporten, under 1880-talet var det 61 procent._NEWLINE_Trots att slavhandeln hade stoppats 1850 (sj\xc3\xa4lva importen) var slaveriet i sig \xc3\xa4nd\xc3\xa5 kvar. 1871 best\xc3\xa4mdes det att barn till slavkvinnor skulle vara fria, ehuru slav\xc3\xa4garna kunde utnyttja dem som arbetskraft till 21 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Den politiska r\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6r slaveriets avskaffande, abolitionismen, v\xc3\xa4xte sig allt starkare under 1870-talet. Abolitionister hj\xc3\xa4lpte slavar att fly eller att g\xc3\xb6ra uppror. Motst\xc3\xa5ndet mot slaveriet var en f\xc3\xb6ljd av en allt starkare framstegstro: upplysning, liberalism, republikanism, sociala reformer. Alla goda g\xc3\xa5vor kom fr\xc3\xa5n Europa och slaveriet var definitivt n\xc3\xa5got icke-europeiskt. St\xc3\xb6det v\xc3\xa4xte \xc3\xa4ven i parlamentet som till slut r\xc3\xb6stade f\xc3\xb6r ett avskaffande av slaveriet. I hennes fars fr\xc3\xa5nvaro ratificerades lagen av kronprinsessan Isabel den 13 maj 1888._NEWLINE_1870 publicerades ett republikanskt manifest som blev b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 en politisk kamp mot monarkin. Republikanism associerades med modernism, framsteg och sociala reformer. St\xc3\xb6det f\xc3\xb6r monarkin i arm\xc3\xa9n hade ocks\xc3\xa5 minskat, s\xc3\xa4rskilt bland de yngre officerarna. Efter kriget mot Paraguay hade arm\xc3\xa9ns politiska inflytande \xc3\xb6kat och officerare blev senatorer, guvern\xc3\xb6rer och parlamentsledam\xc3\xb6ter. En konflikt mellan statsmakten och den katolska kyrkan minskade kyrkans st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r monarkin. N\xc3\xa4r monarken avskaffade slaveriet (som s\xc3\xa5gs som modernt) 1888 besl\xc3\xb6t rika land\xc3\xa4gare att de ville avskaffa monarkin. I november 1889 v\xc3\xa4nde sig inflytelserika officerare mot den liberala regeringens politik och p\xc3\xa5 morgonen den 15 november 1889 intog trupper anf\xc3\xb6rda av f\xc3\xa4ltmarskalk Deodoro da Fonseca krigsministeriet. Den \xc3\xa5ldrige kejsaren gjorde inte motst\xc3\xa5nd utan gick genast i landsflykt och Deodoro blev Brasiliens f\xc3\xb6rste president.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb6rsta republiken\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r oklart om Fonseca ville st\xc3\xb6rta monarkin eller bara tvinga regeringen att avg\xc3\xa5 men kejsarens abdikation den 16 november st\xc3\xa4llde saken i ett helt nytt l\xc3\xa4ge. Inom arm\xc3\xa9n fanns ett utbrett st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r en stark centralmakt men liberalerna lyckades kalla till en konstituerande f\xc3\xb6rsamling som skulle skriva en ny konstitution. De m\xc3\xa4ktiga grupperna i provinser som S\xc3\xa3o Paulo, Minas Gerais och Rio Grande do Sul ville ha en federal republik d\xc3\xa4r provinserna fick ett stort m\xc3\xa5tt av autonomi._NEWLINE_Den 1 februari 1891 b\xc3\xb6rjade den nya konstitutionen g\xc3\xa4lla. Den var inspirerad av USA:s f\xc3\xb6rfattning och gjorde Brasilien till en federal stat. Provinserna blev delstater som fick r\xc3\xa4tt att s\xc3\xa4tta upp egna milit\xc3\xa4ra styrkor. Kejsaren ersattes av en president som valdes f\xc3\xb6r fyra \xc3\xa5r i taget. Parlamentet var som f\xc3\xb6rut uppdelad i Deputeradekammaren och Senaten men senatorerna var inte l\xc3\xa4ngre valda av kejsaren p\xc3\xa5 livstid utan varje delstat valde tre senatorer. R\xc3\xb6str\xc3\xa4tten blev allm\xc3\xa4n f\xc3\xb6r alla inv\xc3\xa5nare \xc3\xb6ver 21 \xc3\xa5r med undantag f\xc3\xb6r analfabeter, heml\xc3\xb6sa och v\xc3\xa4rnpliktiga. Formellt sett fick kvinnor r\xc3\xb6sta men det var underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt av kvinnor inte skulle anv\xc3\xa4nda sig av r\xc3\xb6str\xc3\xa4tten. I praktiken var den allm\xc3\xa4nna r\xc3\xb6str\xc3\xa4tten en fiktion och bara n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 procent av befolkningen deltog i valen._NEWLINE_President Fonseca fick redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan sv\xc3\xa5rt att samarbeta med parlamentet och avgick d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r den 23 november 1891._NEWLINE_Delstaternas nya inflytande gjorde n\xc3\xa5got som i facklitteraturen brukar kallas patron-klient-f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden tydligt. Resurssvaga personer st\xc3\xb6der n\xc3\xa5gon starkare part i valen i utbyte mot ett jobb, skolplats, sjukhusb\xc3\xa4dd eller n\xc3\xa5gon f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n. Det fanns ingen valhemlighet och valfusk var det normala: vall\xc3\xa4ngder f\xc3\xb6rfalskades, d\xc3\xb6da och utl\xc3\xa4nningar fick r\xc3\xb6sta om de r\xc3\xb6stade p\xc3\xa5 "r\xc3\xa4tt" kandidat osv. I delstaterna styrde n\xc3\xa5gon inflytelserik familj och de mest inflytelserika delstaterna S\xc3\xa3o Paulo och Minas Gerais turades om att inneha president\xc3\xa4mbetet. F\xc3\xb6renklat kan man s\xc3\xa4ga att inrikespolitiken styrdes av kaffet och mj\xc3\xb6lken som var de tv\xc3\xa5 delstaternas fr\xc3\xa4msta produkter. Under den h\xc3\xa4r perioden stod kaffet f\xc3\xb6r 60 procent av exportinkomsterna och en stor del av den utl\xc3\xa4ndska valuta som kr\xc3\xa4vdes f\xc3\xb6r importen och att betala av utlandsl\xc3\xa5nen._NEWLINE_Under \xc3\xa5ren 1896 och 1897 intr\xc3\xa4ffade en rad h\xc3\xa4ndelser som ledde till improduktiva plantager och arbetsl\xc3\xb6shet. En messianistisk r\xc3\xb6relse under ledning av Ant\xc3\xb4nio Conselheiro bosatte sig i Canudos i nord\xc3\xb6stra delen av Brasilien. Tusentals m\xc3\xa4nniskor drog iv\xc3\xa4g till Canudos,  f\xc3\xb6renade i tron p\xc3\xa5 en mirakul\xc3\xb6s r\xc3\xa4ddning fr\xc3\xa5n klimatets h\xc3\xa4rjningar och ekonomisk och social utslagning. Detta tolkades som att Canudos h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att bev\xc3\xa4pna sig f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6rta den republikanska regeringen och \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ra monarkin och krav st\xc3\xa4lldes fr\xc3\xa5n kyrkan och olika p\xc3\xa5tryckningsgrupper att \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder skulle vidtas mot Canudos. Fyra milit\xc3\xa4ra expeditioner skickades till Canudos vilket till slut ledde till en massaker av upp till tjugo tusen inv\xc3\xa5nare och att alla 5200 hus (enkla hyddor) i l\xc3\xa4gret br\xc3\xa4ndes. Fem tusen soldater ber\xc3\xa4knas ha d\xc3\xb6tt i konfrontationerna.\n_START_SECTION_\nKaffe\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1890-talet \xc3\xb6kade kaffeproduktionen i delstaten S\xc3\xa3o Paulo kraftigt vilket ledde till prisfall. Delstaten b\xc3\xb6rjade med ett program f\xc3\xb6r att k\xc3\xb6pa upp kaffe fr\xc3\xa5n kaffeproducenterna och lagra detta f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt h\xc3\xa5lla priserna uppe och 1908 togs programmet \xc3\xb6ver av centralmakten. Samarbetet mellan delstaterna S\xc3\xa3o Paulo och Minas Gerais fungerade fram till 1909 n\xc3\xa4r samarbetssv\xc3\xa5righeter dem emellan ledde till att den tredje m\xc3\xa4ktigaste delstaten Rio Grande do Sul fick inflytande._NEWLINE_Under perioden skedde en kraftig invandring av europ\xc3\xa9er och asiater, 2 740 000 personer mellan 1887 och 1914. Immigranterna var fr\xc3\xa4mst italienare, portugiser och spanjorer men ocks\xc3\xa5 japaner. Immigrationen ledde till en kraftig befolknings\xc3\xb6kning f\xc3\xb6r S\xc3\xa3o Paulo - fr\xc3\xa5n 64 000 inv\xc3\xa5nare 1890 till 239 000 inv\xc3\xa5nare 1900. Orsaken \xc3\xa4r den industri som snabbt byggdes upp i S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nGummi\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1890-talet intr\xc3\xa4ffade ocks\xc3\xa5 en gummiboom i de inre delarna av Amazonas. Gummi kunde utvinnas ur tr\xc3\xa4den och exporteras f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4ndas till gummid\xc3\xa4ck f\xc3\xb6r cyklar och bilar. Boomen ledde till en kraftig tillv\xc3\xa4xt f\xc3\xb6r st\xc3\xa4der som Bel\xc3\xa9m och Manaus \xc3\xa4nda tills gummiboomen upph\xc3\xb6rde 1910 till f\xc3\xb6ljd av utl\xc3\xa4ndsk konkurrens.\n_START_SECTION_\nMigration\n_START_PARAGRAPH_\nBefolkningsomflyttningen till st\xc3\xa4derna gjorde att det kunde uppkomma ett organiserat missn\xc3\xb6je mot hur de jord\xc3\xa4gande oligarkierna anv\xc3\xa4nde statsmakten f\xc3\xb6r att berika sig sj\xc3\xa4lva. St\xc3\xa4dernas medelklass ville ha ett samh\xc3\xa4lle d\xc3\xa4r med regelr\xc3\xa4tta val, d\xc3\xa4r konstitutionen respekterades och inf\xc3\xb6randet av sociala reformer. Under 1920-talet blossade milit\xc3\xa4rens missn\xc3\xb6je upp i flera uppror, s\xc3\xa4rskilt bland yngre officerare. En milit\xc3\xa4rrevolt 1922 slogs snabbt ned men vid en ny revolt den 5 juli 1924 kunde upproriska milit\xc3\xa4rer ta kontroll \xc3\xb6ver S\xc3\xa3o Paulo och beh\xc3\xb6ll den fram till slutet av m\xc3\xa5naden. Inom arm\xc3\xa9n fanns m\xc3\xa5nga som ville se en starkare centralmakt som kunde g\xc3\xb6ra slut p\xc3\xa5 korruptionen._NEWLINE_I mitten av 1920-talet var Artur Bernardes president. Statens ekonomi var d\xc3\xa5lig och f\xc3\xb6r att kunna betala amorteringar och r\xc3\xa4nta p\xc3\xa5 utlandsl\xc3\xa5nen 1927 best\xc3\xa4mdes att programmet f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja kaffeexporten skulle tas \xc3\xb6ver av delstaten S\xc3\xa3o Paulo ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r centralmakten.\n_START_SECTION_\nOligarki\n_START_PARAGRAPH_\nDe tv\xc3\xa5 starkaste delstaterna hade allts\xc3\xa5 sett till att de turades om att inneha presidentposten. Men n\xc3\xa4r president Washington Lu\xc3\xads skulle utse sin eftertr\xc3\xa4dare. uts\xc3\xa5g han i strid med \xc3\xb6verenskommelsen en eftertr\xc3\xa4dare, J\xc3\xbalio Prestes, fr\xc3\xa5n samma delstat som sig sj\xc3\xa4lv, S\xc3\xa3o Paulo. De andra tv\xc3\xa5 delstaterna Minas Gerais och Rio Grande do Sul uts\xc3\xa5g Get\xc3\xbalio Vargas som sin kandidat. Vargas fr\xc3\xa4msta politiska st\xc3\xb6d kom allts\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n grupper som inte var kaffeproducenter. Mitt under presidentvalskampanjen skedde b\xc3\xb6rskraschen p\xc3\xa5 Wall Street som blev b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 en kraftig konjunkturnedg\xc3\xa5ng. Kaffeproducenterna, som redan hade det besv\xc3\xa4rligt p\xc3\xa5 grund av det l\xc3\xa5ga priset p\xc3\xa5 kaffe, fick se hur kaffepriserna sj\xc3\xb6nk ytterligare. De kr\xc3\xa4vde att det statliga programmet skulle \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ras men president Lu\xc3\xads v\xc3\xa4grade. Han ville f\xc3\xb6rsvara den fasta valutakursen men p\xc3\xa5 grund av valutaflykt blev han till slut tvungen att sl\xc3\xa4ppa detta._NEWLINE_Eftersom presidentens makt vilade p\xc3\xa5 st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n delstaternas oligarkier som Lu\xc3\xads inte ville st\xc3\xb6dja fann han sig vid presidentvalet st\xc3\xa5 helt ensam. Den 1 mars 1930 vann Prestes presidentvalet vilket skapade ett stort missn\xc3\xb6je hos oppositionen. B\xc3\xa5da sidor hade anv\xc3\xa4nt sig av valfusk, det var bara en fr\xc3\xa5ga om proportioner. Den 26 juli m\xc3\xb6rdades Vargas\' vicepresidentkandidat Jo\xc3\xa3o Pessoa och h\xc3\xa4ndelsen anv\xc3\xa4ndes av oppositionen f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4rka missn\xc3\xb6jet mot regeringen. Den 3 oktober 1930 utbr\xc3\xb6t uppror i Minas Gerais och Rio Grande do Sul och upproret spred sig snabbt till delstaterna i nordost. Den 24 oktober tvingade milit\xc3\xa4rledningen i Rio de Janeiro president Lu\xc3\xads att avg\xc3\xa5. Med st\xc3\xb6d av 3 000 soldater fr\xc3\xa5n Rio Grande do Sul kom Vargas till Rio de Janeiro, kl\xc3\xa4dd i en bredh\xc3\xa4ttad cowboyhatt som brukade anv\xc3\xa4ndas av gauchos i s\xc3\xb6dern f\xc3\xb6r att symbolisera att makten hade \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt till s\xc3\xb6dern som det hade varit t\xc3\xa4nkt. Vargas uts\xc3\xa5gs till president den 3 november 1930.\n_START_SECTION_\nEstado novo\n_START_PARAGRAPH_\nUnder presidentvalskampanjen hade Vargas kr\xc3\xa4vt ett slut p\xc3\xa5 det m\xc3\xa4ktiga inflytandet fr\xc3\xa5n kaffeproducenter och storjordbruken. Genom att f\xc3\xb6respr\xc3\xa5ka sociala reformer och ett slut p\xc3\xa5 den traditionella korruptionen kunde han r\xc3\xa4kna med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n den snabbt v\xc3\xa4xande arbetarklassen och st\xc3\xa4dernas medelklass. Han ville ocks\xc3\xa5 skydda den brasilianska industrin genom importkvoter och tullavgifter._NEWLINE_Brasiliens st\xc3\xb6rsta problem var, enligt Vargas, den federala strukturen. F\xc3\xb6r de m\xc3\xa4ktiga delstaterna hade centralregeringen varit som ett fr\xc3\xb6 f\xc3\xb6r vinden och Vargas uppl\xc3\xb6ste b\xc3\xa5de det federala och de delstatliga parlamenten. Delstaternas valda guvern\xc3\xb6rer utbyttes mot "interventorer", landsh\xc3\xb6vdingar, utn\xc3\xa4mnda av centralregeringen._NEWLINE_Vargas ville ocks\xc3\xa5 ha ett mer differentierat n\xc3\xa4ringsliv och uppmuntrade produktionen av bomull och gummi. Kaffeproducenterna f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds att ut\xc3\xb6ka sina arealer men regeringen f\xc3\xb6rband sig att k\xc3\xb6pa upp kaffe och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ra det f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla priset uppe. Fram till 1944 f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes 78,2 miljoner s\xc3\xa4ckar kaffe motsvarande tre \xc3\xa5rs v\xc3\xa4rldsf\xc3\xb6rbrukning._NEWLINE_P\xc3\xa5 arbetsmarknaden inf\xc3\xb6rdes arbetarskyddslagstiftning och semesterlagstiftning men regeringen tog ocks\xc3\xa5 kontrollen \xc3\xb6ver fackf\xc3\xb6reningarna bland annat genom att kr\xc3\xa4va att n\xc3\xa5gon tj\xc3\xa4nsteman fr\xc3\xa5n arbetsmarknadsministeriet m\xc3\xa5ste n\xc3\xa4rvara vid en fackf\xc3\xb6renings alla m\xc3\xb6ten f\xc3\xb6r att inte f\xc3\xb6reningen skulle f\xc3\xb6rklaras olaglig. Endast medlemmar i erk\xc3\xa4nda fackf\xc3\xb6reningar fick ta del av semesterlagstiftningen och arbetsmilj\xc3\xb6skydd._NEWLINE_I februari 1932 inf\xc3\xb6rdes allm\xc3\xa4n r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt, valhemlighet och det blev obligatoriskt att r\xc3\xb6sta._NEWLINE_Vargas hade ju st\xc3\xb6rtat en regim som st\xc3\xb6ddes av delstaten S\xc3\xa3o Paulo och d\xc3\xa4r fortsatte motst\xc3\xa5ndet mot den nya regeringen. Motst\xc3\xa5ndarna bestod b\xc3\xa5de av konservativa grupper som ville ha en \xc3\xa5terg\xc3\xa5ng till den gamla ordningen och av liberaler som ville ha ett konstitutionellt styre. Den federala regeringen hade g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 g\xc3\xa5ng utsett nya landsh\xc3\xb6vdingar men det lokala missn\xc3\xb6jet var s\xc3\xa5 stort att dessa endast satt kvar en kort tid. Den 9 juli 1932 inleddes ett uppror i staden med hj\xc3\xa4lp av delstatsmilisen men upproret var \xc3\xb6ver p\xc3\xa5 tre m\xc3\xa5nader. \xc3\x84ven om upproret misslyckades ins\xc3\xa5g Vargas att han var tvungen att g\xc3\xb6ra eftergifter \xc3\xa5t den inflytelserika eliten i S\xc3\xa3o Paulo. Den jordreform han utlovat 1930 inst\xc3\xa4lldes och han eftersk\xc3\xa4nkte delar av kaffeproducenternas bankskulder._NEWLINE_Olika totalit\xc3\xa4ra ideologier hade f\xc3\xa5tt fotf\xc3\xa4ste i Europa under 1920- och 1930-talen och det p\xc3\xa5verkade naturligtvis \xc3\xa4ven Brasilien. Inte minst Salazars milit\xc3\xa4rdiktatur i Portugal p\xc3\xa5verkade. 1932 hade A\xc3\xa7\xc3\xa3o Integralista Brasilieira, AIB, bildats och sade sig f\xc3\xb6respr\xc3\xa5ka integralism: nationalism, auktorit\xc3\xa4rt styre, antikapitalism med mera Integralisterna, ledda av Pl\xc3\xadnio Salgado, anv\xc3\xa4nde sig av symboler och milit\xc3\xa4ra h\xc3\xa4lsningar, hade en paramilt\xc3\xa4r organisation och den grekiska bokstaven \xce\xa3 (sigma) som symbol. Deras propaganda var mycket lik den nazistiska. Integralisterna hade drag gemensamma med kommunisterna i det f\xc3\xb6rbjudna kommunistpartiet, Partido Comunista Brasileiro (PCB), men trots det var grupperna mycket fientliga mot varandra och gatuslagsm\xc3\xa5l blev en vanlig syn under 1934._NEWLINE_Efter ett flertal strejker under 1934 och efter att kommunisterna 1935 f\xc3\xb6rklarade sig beredda att st\xc3\xb6rta regeringen s\xc3\xa5g sig denna ha sk\xc3\xa4l att f\xc3\xb6rbjuda det kommunisterna n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende Alian\xc3\xa7a Nacional Libertadora (ANL). Ett halv\xc3\xa5r senare, den 23 november 1935, gjorde kommunisterna ett upprorsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k i Rio Grande do Norte som slogs ned p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra dagar. Parlamentet r\xc3\xb6stade senare igenom lagar som riktade sig mot kommunister och v\xc3\xa4nstern. En s\xc3\xa4rskild kommission unders\xc3\xb6kte om statstj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n och andra p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got s\xc3\xa4tt hade st\xc3\xb6tt v\xc3\xa4nstern._NEWLINE_Konstitutionen till\xc3\xa4t inte Vargas att st\xc3\xa4lla upp till en andra mandatperiod och flera kandidater hade anm\xc3\xa4lt sig. Regeringens kandidat var transportministern Jos\xc3\xa9 Am\xc3\xa9rico de Almeida medan den fr\xc3\xa4mste motkandidaten var Armando de Salles Oliveira. Presidenten och hans n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende var inte f\xc3\xb6rtjusta i n\xc3\xa5gondera av kandidaterna. Mitt under presidentvalskampanjen avsl\xc3\xb6jades det att milit\xc3\xa4rledningen hade f\xc3\xa5tt tag p\xc3\xa5 "Cohen-planen", den kommunistiska generalplanen f\xc3\xb6r att starta ett uppror. I sj\xc3\xa4lva verket var det hela ursprungligen en id\xc3\xa9 fr\xc3\xa5n integralisterna men Vargas utnyttjade det f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 parlamentet att under 90 dagar f\xc3\xb6rklara undantagstillst\xc3\xa5nd, de medborgerliga r\xc3\xa4ttigheterna tillf\xc3\xa4lligt upph\xc3\xa4vda och presidentvalet inst\xc3\xa4llt. Efter att ha f\xc3\xb6rs\xc3\xa4krat sig om st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n flera guvern\xc3\xb6rer f\xc3\xb6r en ny kupp sattes denna i verket av Vargas den 10 november 1937. I ett radiotal f\xc3\xb6rklarade Vargas att presidentvalet var inst\xc3\xa4llt och parlamentet uppl\xc3\xb6st._NEWLINE_Kuppen blev inledningen till en auktorit\xc3\xa4r regim, Estado novo. Olika grupper fick inte inflytande genom parlamentet utan genom att ha representanter i olika myndigheter, korporativism. Regimen st\xc3\xb6dde sig p\xc3\xa5 medelklassen och industrin. Ett auktorit\xc3\xa4rt styre s\xc3\xa5gs som en f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r en modernisering. Modernisering skulle uppn\xc3\xa5s genom att satsa p\xc3\xa5 industri i brasiliansk \xc3\xa4go. Regimen satsade p\xc3\xa5 importsubstitution b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r att motverka att utl\xc3\xa4ndskt kapital f\xc3\xb6rsvann ur landet och f\xc3\xb6r att st\xc3\xa5 beredda vid ett eventuellt v\xc3\xa4rldskrig. Genom en fem\xc3\xa5rsplan skulle landet satsa p\xc3\xa5 st\xc3\xa5lverk, oljeraffinaderier, vattenkraftverk, oljeutvinning med mera._NEWLINE_P\xc3\xa5 arbetsmarknaden sk\xc3\xa4rptes greppet \xc3\xb6ver fackf\xc3\xb6reningarna ytterligare. En fackf\xc3\xb6reningsskatt inf\xc3\xb6rdes som alla, \xc3\xa4ven icke-medlemmar, fick betala f\xc3\xb6r att finansiera fackf\xc3\xb6reningarna men pengarna anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 som en kaffekassa f\xc3\xb6r korrupta politiker som kunde berika sig sj\xc3\xa4lva. Det inf\xc3\xb6rdes ocks\xc3\xa5 en arbetsdomstol och reglerad minimil\xc3\xb6n. Med all denna lagstiftning kunde Vargas framst\xc3\xa4lla sig sj\xc3\xa4lv som arbetarnas beskyddare och 1-majdemonstrationerna anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r att uppvisa arbetarklassens st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r honom._NEWLINE_Samtidigt f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljdes, arresterades, f\xc3\xa4ngslades och torterades oppositionella s\xc3\xa5vida de inte lyckades fly utomlands._NEWLINE_Trots de fascistiska dragen hos Estado novo och att Tyskland var en av Brasiliens viktigaste handelspartners aktade sig Brasilien f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ppet st\xc3\xb6dja axelmakterna i andra v\xc3\xa4rldskriget. Fram till det amerikanska intr\xc3\xa4det i kriget efter Pearl Harbor i december 1941 hade dock Vargas f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt rida b\xc3\xa5da h\xc3\xa4starna samtidigt. N\xc3\xa4r tyska ub\xc3\xa5tar s\xc3\xa4nkte fem brasilianska handelsfartyg s\xc3\xa5g sig dock Vargas tvungen att f\xc3\xb6rklara Tyskland och Italien krig i augusti 1942. Brasilien var det enda sydamerikanska land som skickade trupper till Europa. Den 25\xc2\xa0000 man starka Brasilianska expeditionsstyrkan skickades f\xc3\xb6r att delta i kriget i Italien._NEWLINE_Mots\xc3\xa4gelsen i att en fascistisk diktaturstat skickar trupper f\xc3\xb6r att befria en annan fascistisk diktaturstat undgick inte oppositionen och utrikesministern Osvaldo Aranha gav sitt st\xc3\xb6d \xc3\xa5t tanken att \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ra ett demokratiskt styrelseskick igen. Samma \xc3\xb6nskan var ocks\xc3\xa5 utbredd inom medelklassen. I februari 1945 l\xc3\xa4t Vargas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r upph\xc3\xa4va presscensuren och utlyste presidentval till den 2 december 1945. Den popul\xc3\xa4re flyggeneralen Eduardo Gomes var liberala Uni\xc3\xa3o Democr\xc3\xa1tica Nacionals (UDN) kandidat medan arm\xc3\xa9generalen och krigsministern Eurico Gaspar Dutra var det konservativa Partido Social Democr\xc3\xa1ticos (PSD) kandidat._NEWLINE_Kommunistpartiet, PCB, hade nu blivit till\xc3\xa5tet och fr\xc3\xa5n Moskva kom order om att f\xc3\xb6ra en folkfrontspolitik till st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r regeringen. PCB st\xc3\xb6dde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r regeringen och Vargas. Vid demonstrationer kr\xc3\xa4vde nu kommunister att presidentvalet skulle uppskjutas till dess en konstituerande f\xc3\xb6rsamling valts och att Vargas d\xc3\xa4refter skulle kunna st\xc3\xa4lla upp som kandidat till presidentposten. B\xc3\xa5de liberalerna och milit\xc3\xa4ren antog p\xc3\xa5 goda grunder att Vargas t\xc3\xa4nkte klamra sig fast vid makten ett bra tag till. N\xc3\xa4r Vargas tillsatte sin egen bror Benjamin Vargas som polischef i huvudstaden s\xc3\xa5gs det som \xc3\xa4nnu ett bevis f\xc3\xb6r att Vargas inte t\xc3\xa4nkte sl\xc3\xa4ppa taget. General G\xc3\xb3es Monteiro mobiliserade sina trupper i huvudstaden den 25 oktober 1945 och tvingade Vargas att avg\xc3\xa5 med omedelbar verkan.\n_START_SECTION_\nDutras interregnum\n_START_PARAGRAPH_\nPresidentvalet h\xc3\xb6lls som planerat i december 1945 och vanns av PSD:s Dutra med 55 procent av alla r\xc3\xb6ster._NEWLINE_Det h\xc3\xb6lls \xc3\xa4ven val till deputeradekammaren och till senaten och 1946 inleddes arbetet med att ge Brasilien en ny konstitution. P\xc3\xa5tryckningar fr\xc3\xa5n den katolska kyrkan och konservativa ledde till lagar som innebar att \xc3\xa4ktenskap inte kunde uppl\xc3\xb6sas genom skilsm\xc3\xa4ssa. Vad g\xc3\xa4ller fackf\xc3\xb6reningarna blev de \xc3\xa4ven forts\xc3\xa4ttningsvis h\xc3\xa5rt styrda. Fackf\xc3\xb6reningsskatten blev kvar och strejker p\xc3\xa5 arbetsmarknaden till\xc3\xa4ts i princip men undantagen var s\xc3\xa5 omfattande att n\xc3\xa4stan alla s\xc3\xa5dana kunde anses som samh\xc3\xa4llsfarliga. I maj 1947 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds kommunistpartiet PCB och regeringen tog kontrollen \xc3\xb6ver en stor m\xc3\xa4ngd fackf\xc3\xb6reningar som ans\xc3\xa5gs vara motst\xc3\xa5ndare till regeringen._NEWLINE_Bannlysningen av kommunisterna gynnade ist\xc3\xa4llet v\xc3\xa4nsterpartiet PTB, Partido Trabalhista Brasileiro. PTB st\xc3\xb6dde Vargas, som inte alls l\xc3\xa4mnat politiken utan ist\xc3\xa4llet blivit vald till senator f\xc3\xb6r Rio Grande do Sul. Han reste runt i landet f\xc3\xb6r att bygga upp ett st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv, och anpassade sitt budskap efter \xc3\xa5h\xc3\xb6rarna. F\xc3\xb6r industriarbetare i S\xc3\xa3o Paulo h\xc3\xb6ll han tal om \xc3\xb6kat anst\xc3\xa4llningsskydd, f\xc3\xb6r industri\xc3\xa4gare talade han om \xc3\xb6kad satsning p\xc3\xa5 industrin.\n_START_SECTION_\nVargas \xc3\xa5terkomst\n_START_PARAGRAPH_\nVargas s\xc3\xa5g till att f\xc3\xa5 st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n inflytelserika grupper - milit\xc3\xa4ren, inflytelserika senatorer och inflytelserika politiker inom PSD och PTD. Vid presidentvalet den 3 oktober 1950 vann Vargas med 48,7 procent av r\xc3\xb6sterna. P\xc3\xa5 andra plats kom liberalen Eduardo Gomes med 29,7 procent._NEWLINE_Efter att Vargas tilltr\xc3\xa4dde den 31 januari 1951 satsade han p\xc3\xa5 en politik som skulle fr\xc3\xa4mja en fortsatt satsning p\xc3\xa5 industrin. Ett orosmoln f\xc3\xb6r ekonomin var \xc3\xa5terigen inflationen. Det hade sakta \xc3\xb6kat fr\xc3\xa5n 2,7 procent 1947 till i genomsnitt 13,7 procent \xc3\xa5rligen f\xc3\xb6r \xc3\xa5ren 1948-1952 och 1953 uppgick den till 20,8 procent. Vargas uts\xc3\xa5g sin gamle vapendragare Osvaldo Aranha till finansminister och denne s\xc3\xa5g till att v\xc3\xa4xelkursen i Brasiliens valuta cruzeiros berodde p\xc3\xa5 vad som skulle importeras eller exporteras. Bland annat fick kaffeexport\xc3\xb6rer en l\xc3\xa4gre kurs, "confisco cambial", och regeringen kunde anv\xc3\xa4nda mellanskillnaden f\xc3\xb6r att satsa p\xc3\xa5 industrin._NEWLINE_I mars 1953 utbr\xc3\xb6t det stora strejker i S\xc3\xa3o Paulo och Vargas arbetsmarknadsminister Jo\xc3\xa3o Goulart fick rycka ut. Goulart gick i stor utstr\xc3\xa4ckning de strejkande till m\xc3\xb6tes och inflytelserika milit\xc3\xa4rer och industriledare varnade f\xc3\xb6r att Goulart var alltf\xc3\xb6r radikal f\xc3\xb6r deras smak. I februari 1954 ersattes Goulart n\xc3\xa4r denne lovat att f\xc3\xb6rdubbla minimil\xc3\xb6nen. Den 1 maj gick dock Vargas ut och offentliggjorde just en f\xc3\xb6rdubbling av denna vilket m\xc3\xa5nga inom oppositionen s\xc3\xa5g som en bekr\xc3\xa4ftelse p\xc3\xa5 att Vargas hade glidit \xc3\xb6ver till en radikal populism f\xc3\xb6r att beh\xc3\xa5lla makten. Vargas gjorde ocks\xc3\xa5 uttalanden som tolkades av konservativa grupper som att Brasilien var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g att distansera sig fr\xc3\xa5n USA._NEWLINE_En av Vargas h\xc3\xa5rdaste kritiker var journalisten Carlos Lacerda som i sin tidning Tribuna da Imprensa kritiserade Vargas f\xc3\xb6r populism och kr\xc3\xa4vde att denne skulle avg\xc3\xa5. Lacerda hade varit kommunist men var nu gl\xc3\xb6dande antikommunist och f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r oppositionspartiet UDN. Personer n\xc3\xa4ra presidenten ans\xc3\xa5g att Lacerda var ett politiskt hot mot Vargas. Den 5 augusti 1954 gjordes ett mordf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k p\xc3\xa5 Lacerda. Denne lyckades dock undkomma med en skada i benet men Lacerdas livvakt, en flygvapenmajor, d\xc3\xb6dades. Polisen kunde snabbt hitta m\xc3\xb6rdaren och knyta denne till Vargas personlige livvakt Greg\xc3\xb3rio Fortunato. Fr\xc3\xa5gan var om Fortunato hade handlat p\xc3\xa5 presidentens order eller inte. Den 23 augusti publicerades ett manifest underskrivet av 27 generaler som kr\xc3\xa4vde presidentens avg\xc3\xa5ng. F\xc3\xb6r presidenten verkade l\xc3\xa4get hoppl\xc3\xb6st n\xc3\xa4r han varken hade st\xc3\xb6d i parlamentet eller hos arm\xc3\xa9n. Efter ett regeringssammantr\xc3\xa4dde p\xc3\xa5 morgonen den 24 augusti \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Vargas till sitt sovrum i presidentpalatset och begick sj\xc3\xa4lvmord genom att skjuta sig i hj\xc3\xa4rtat. Han efterl\xc3\xa4mnade ett brev, "carta testamento", som slutade: Jag gav er mitt liv. Nu ger jag er min d\xc3\xb6d. Ingenting \xc3\xa5terst\xc3\xa5r. Med lugn i sinnet tar jag det f\xc3\xb6rsta steget p\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen till evigheten n\xc3\xa4r jag l\xc3\xa4mnar detta liv f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 in i historien.\n_START_SECTION_\nFramstegstro under Kubitschek\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r nyheten om Vargas sj\xc3\xa4lvmord kom ut utbrast snabbt upplopp och strejker till st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r den politik han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt f\xc3\xb6ra. B\xc3\xa5de dagstidningar som st\xc3\xb6dde Vargas opposition anf\xc3\xb6lls och en uppretad folkmassa f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte tr\xc3\xa4nga in p\xc3\xa5 den amerikanska ambassaden. Vicepresident Jo\xc3\xa3o Caf\xc3\xa9 Filho tog \xc3\xb6ver och bildade en regering dominerad av UDN, det parti som tidigare kritiserat Vargas. Den nye presidenten gjorde klart att presidentval skulle h\xc3\xa5llas ett drygt \xc3\xa5r senare, den 3 oktober 1955._NEWLINE_Presidentvalet blev en match mellan Juscelino Kubitschek, st\xc3\xb6dd av Partido Social Democr\xc3\xa1tico (PSD) och PTB som hade st\xc3\xa5tt Vargas n\xc3\xa4ra, general Juarez T\xc3\xa1vora, st\xc3\xb6dd av det konservativa UDN och v\xc3\xa4nsterpopulisten Ademar de Barros. Vid valet vann Kubitschek med 36 procent av r\xc3\xb6sterna, f\xc3\xb6ljd av T\xc3\xa1vora (30 procent), Barros (26 procent) och ledaren f\xc3\xb6r de h\xc3\xb6gerextrema integralisterna, Salgado (8 procent)._NEWLINE_Kubitschek hade under valr\xc3\xb6relsen lovat en rivstart med ytterligare satsningar p\xc3\xa5 industrin och ekonomin, "Femtio \xc3\xa5rs utveckling p\xc3\xa5 fem". Efter sitt tilltr\xc3\xa4de den 31 januari 1956 s\xc3\xa5g han till att ta in inflytelserika milit\xc3\xa4rer i b\xc3\xa5de regeringen och i statliga f\xc3\xb6retag. Kubitschek hade ett valprogram med 31 punkter d\xc3\xa4r det allra viktigaste var byggandet av en ny huvudstad: Bras\xc3\xadlia. Staden byggdes 100 mil fr\xc3\xa5n kusten p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6gplat\xc3\xa5 1 200 meter \xc3\xb6ver havet p\xc3\xa5 rekordfart. Efter att parlamentet godk\xc3\xa4nt planerna i september 1956 kunde invigningen ske den 21 april 1960._NEWLINE_Kubitschek satsade p\xc3\xa5 f\xc3\xb6retagsst\xc3\xb6d till den brasilianska industrin men ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5 utl\xc3\xa4ndska investeringar till landet. Till S\xc3\xa3o Paulo kom utl\xc3\xa4ndsk fordonsindustri som Willys Overland, Ford, Volkswagen och General Motors och byggde fabriker. Regeringen satsade ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 st\xc3\xa5lverk, maskinverkst\xc3\xa4der, infrastruktur med mera och mellan 1957 och 1961 v\xc3\xa4xte Brasiliens BNP med sju procent om \xc3\xa5ret. Optimism och framtidstro pr\xc3\xa4glade Brasilien, inte minst efter landets seger i fotbolls-VM 1958 i Sverige._NEWLINE_Den kraftiga tillv\xc3\xa4xten satte dock fart p\xc3\xa5 inflationen vilken n\xc3\xa5dde 39,5 procent 1959 ("50 \xc3\xa5rs inflation p\xc3\xa5 fem" enligt oppositionen). Statsbudgeten visade allt st\xc3\xb6rre underskott trots att investeringarna betalades genom att trycka pengar. Handelsbalansen blev allt s\xc3\xa4mre eftersom exportinkomsterna, som fr\xc3\xa4mst kom fr\xc3\xa5n r\xc3\xa5varuexporten, l\xc3\xa5g stilla medan importen \xc3\xb6kade kraftigt. Brasilien var 1958 tvunget att l\xc3\xa5na pengar fr\xc3\xa5n Internationella valutafonden (IMF). Kubitschek var dock tvungen att l\xc3\xa4gga fram ett \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogram f\xc3\xb6r att klara upp statsfinanserna men detta st\xc3\xb6tte p\xc3\xa5 politiska problem - de nedsk\xc3\xa4rningar som kr\xc3\xa4vdes gick inte hem hos inflytelserika grupper och dessutom hade m\xc3\xa4nniskor anpassat sig till en h\xc3\xb6g inflation. Inflationen gjorde det mycket f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nligt att l\xc3\xa5na till konsumtion. Medan m\xc3\xa4nniskors inkomster r\xc3\xa4knades upp automatiskt med inflationen gjordes inte detsamma med skulder._NEWLINE_Kubitschek stod inf\xc3\xb6r ett sv\xc3\xa5rt v\xc3\xa4gval och han valde den enklaste utv\xc3\xa4gen - han drog tillbaka sitt \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogram och inrikespolitiskt framstod han som den som hade st\xc3\xa5tt upp f\xc3\xb6r Brasilien trots p\xc3\xa5tryckningar fr\xc3\xa5n IMF (och d\xc3\xa4rmed USA).\n_START_SECTION_\nKaos med Quadros\n_START_PARAGRAPH_\nDen 3 oktober 1960 var det \xc3\xa5terigen dags f\xc3\xb6r presidentval. Konstitutionen till\xc3\xa4t inte Kubitschek att st\xc3\xa4lla upp \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng. Partido Social Democr\xc3\xa1tico (PSD) och PTB gav sitt st\xc3\xb6d \xc3\xa5t den f\xc3\xb6rre arm\xc3\xa9ministern Henrique Lott och Ademar de Barros st\xc3\xa4llde upp igen med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n PSP. Men den m\xc3\xa4rkligaste presidentkandidaten var J\xc3\xa2nio Quadros som med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n UDN st\xc3\xa4llde upp med UDN:s partiledare Milton Campos som vicepresidentkandidat. Quadros budskap var populistiskt med enkla l\xc3\xb6sningar d\xc3\xa4r han lovade bek\xc3\xa4mpa korruption och d\xc3\xa5liga statsfinanser och som kampanjsymbol hade han en sopborste som symboliskt skulle st\xc3\xa4da upp i samh\xc3\xa4llet. Han gav intryck av att vara en kandidat som kunde l\xc3\xb6sa problemen i samh\xc3\xa4llet och vid valet vann han med 48 procent av r\xc3\xb6sterna._NEWLINE_Eftersom v\xc3\xa4ljarna valde b\xc3\xa5de president och vicepresident blev det dock s\xc3\xa5 att Lotts parh\xc3\xa4st, den v\xc3\xa4nsterradikale Jo\xc3\xa3o Goulart, vann valet till vicepresident._NEWLINE_Efter sitt tilltr\xc3\xa4de som president b\xc3\xb6rjade Quadros f\xc3\xb6rbereda ett nytt \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdspaket som kunde godk\xc3\xa4nnas av IMF. I parlamentet saknade han dock st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 allvar kunna ordna upp ekonomin och han var inte den sortens politiker som f\xc3\xb6rhandlar. Det blev snabbt k\xc3\xa4nt att Quadros inte brydde sig s\xc3\xa4rskilt mycket om ens regeringssammantr\xc3\xa4den utan \xc3\xa4gnade sin tid \xc3\xa5t sm\xc3\xa5saker som att f\xc3\xb6rbjuda bikinibaddr\xc3\xa4kter och tuppf\xc3\xa4ktning. F\xc3\xb6r att visa sitt oberoende av USA l\xc3\xa4t han utdela en statsorden till Che Guevara n\xc3\xa4r denne bes\xc3\xb6kte Brasilien._NEWLINE_Kongressen dominerades av PTB och PSD samtidigt som presidentens l\xc3\xb6ften om jordbruksreformer och hans utrikespolitik gjorde att han \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rlorade st\xc3\xb6d inom UDN. Vid presidentvalskampanjen hade Carlos Lacerda st\xc3\xb6tt Quadros men Lacerda hade nu bytt \xc3\xa5sikt. I ett radiotal den 24 augusti 1961 avsl\xc3\xb6jade Lacerda, nu guvern\xc3\xb6r, att denne blivit tillfr\xc3\xa5gad om han ville delta i en statskupp som Quadros t\xc3\xa4nkte genomf\xc3\xb6ra. Dagen efter f\xc3\xb6rklarade presidenten f\xc3\xb6r kongressen att han t\xc3\xa4nkte avg\xc3\xa5 med omedelbar verkan. Quadros har aldrig velat ge n\xc3\xa5gon riktig f\xc3\xb6rklaring till varf\xc3\xb6r han avgick. En teori \xc3\xa4r att Quadros s\xc3\xa5g sig som oumb\xc3\xa4rlig som president och chansade p\xc3\xa5 att ett hot om avg\xc3\xa5ng skulle ge honom befogenheter att driva igenom sitt ekonomiska \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogram. I Frankrike hade president Charles de Gaulle lyckats driva igenom sin politik vid Algerietkrisen genom att hota med avg\xc3\xa5ng och kanske ville Quadros g\xc3\xb6ra samma sak._NEWLINE_Quadros avg\xc3\xa5ng satte ig\xc3\xa5ng en konstitutionell kris. Enligt konstitutionen skulle Quadros eftertr\xc3\xa4das av den v\xc3\xa4nsterradikale vicepresidenten Goulart men det var v\xc3\xa4l k\xc3\xa4nt att konservativa UDN och milit\xc3\xa4ren var ytterst misst\xc3\xa4nksam mot denne. Ministrarna f\xc3\xb6r arm\xc3\xa9n, flottan och flyget meddelade att de t\xc3\xa4nkte g\xc3\xb6ra allt f\xc3\xb6r att stoppa Goulart, som f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt just hade avslutat ett officiellt bes\xc3\xb6k i Kina, fr\xc3\xa5n att bli president. F\xc3\xb6rsvarsministrarna hade dock inte st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n hela arm\xc3\xa9n och man n\xc3\xa5dde en kompromiss med kongressen att Goulart skulle f\xc3\xa5 tilltr\xc3\xa4da men att posten som statsminister skulle skapas. Goulart kunde tilltr\xc3\xa4da den 7 september 1961 men lovade att utlysa en folkomr\xc3\xb6stning f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terf\xc3\xa5 kontrollen._NEWLINE_Den snabba ekonomiska utvecklingen sedan mitten av 1950-talet hade inte gynnat hela samh\xc3\xa4llet. Satsningen p\xc3\xa5 industrijobb hade inte gynnat landsbygdsbefolkningen som hade f\xc3\xa5tt se hur priserna steg mycket snabbare \xc3\xa4n sina inkomster. F\xc3\xb6r att bek\xc3\xa4mpa fattigdomen p\xc3\xa5 landsbygden hade bondeligor bildats. Landsbygdsbefolkningen hade tidigare inte varit n\xc3\xa5gon grupp som de styrande hade beh\xc3\xb6vt ta h\xc3\xa4nsyn till. Goulart drev igenom lagstiftning om minimil\xc3\xb6n, arbetstid och betald ledighet f\xc3\xb6r lantarbetare._NEWLINE_Den kubanska revolutionen 1959 var ett f\xc3\xb6red\xc3\xb6me f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga inom v\xc3\xa4nstern. Det till v\xc3\xa4nster om det f\xc3\xb6rbjudna kommunistpartiet, PCB, fanns det maoistiska PC do B, Partido Comunista do Brasil som med inspiration fr\xc3\xa5n Kuba ville genomf\xc3\xb6ra en v\xc3\xa4pnad revolution. Hos v\xc3\xa4nstern fanns ocks\xc3\xa5 marxistiska grupper som stod den katolska kyrkan eller studentr\xc3\xb6relsen n\xc3\xa4ra. P\xc3\xa5 den politiska skalans andra sida fanns det konservativa UDN med n\xc3\xa4ra band till polisen och milit\xc3\xa4ren. Bland h\xc3\xb6gern fanns politiker som g\xc3\xa4rna talade om det "kommunistiska hotet" och tog emot ekonomiskt st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n USA._NEWLINE_De ekonomiska problemen som b\xc3\xa5de Kubitschek och Quadros l\xc3\xa4mnat d\xc3\xa4rh\xc3\xa4n pockade \xc3\xa5terigen p\xc3\xa5 uppm\xc3\xa4rksamheten. 1961 var inflationen 34,7 procent och utrikeshandeln visade underskott. I mars 1963 kom Brasilien \xc3\xb6verens med IMF och USA om hj\xc3\xa4lp men Goulart kunde inte f\xc3\xa5 st\xc3\xb6d i parlamentet f\xc3\xb6r \xc3\xa5tstramningar. H\xc3\xb6gern t\xc3\xa4nkte inte hj\xc3\xa4lpa presidenten, fackf\xc3\xb6reningarna accepterade inte l\xc3\xb6nes\xc3\xa4nkningar och v\xc3\xa4nstern ville inte st\xc3\xb6dja ett program som var dikterat av USA - detta trots att inflationen uppgick till 25 procent f\xc3\xb6r de fem f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5naderna 1963._NEWLINE_Inom milit\xc3\xa4ren hade st\xc3\xb6det f\xc3\xb6r en milit\xc3\xa4rkupp v\xc3\xa4xt alltmer. P\xc3\xa5 landsbygden hade jord\xc3\xa4gare b\xc3\xb6rjat bev\xc3\xa4pna sig samtidigt som egendomsl\xc3\xb6sa b\xc3\xb6rjat ockupera jord. I oktober 1963 bad presidenten kongressen att utropa undantagstillst\xc3\xa5nd under 30 dagar men detta avslogs. N\xc3\xa4r oroligheterna p\xc3\xa5 landsbygden fortsatte best\xc3\xa4mde sig presidenten f\xc3\xb6r att ist\xc3\xa4llet styra genom presidentdekret och d\xc3\xa4rmed st\xc3\xa4lla kongressen \xc3\xa5t sidan. F\xc3\xb6r att ge eftertryck utf\xc3\xa4rdades de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta dekreteten vid ett massm\xc3\xb6te i Rio de Janeiro den 13 mars 1964. Det ena f\xc3\xb6rstatligade privata oljeraffinaderier, det andra till\xc3\xa4t att jordbruksmark exproprierades. Goulart f\xc3\xb6rklarade ocks\xc3\xa5 att han t\xc3\xa4nkte h\xc3\xb6ja skatterna och ge r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt \xc3\xa5t analfabeter och v\xc3\xa4rnpliktiga._NEWLINE_Goularts dekret och l\xc3\xb6ften var som ett r\xc3\xb6tt skynke f\xc3\xb6r de konservativa grupperna i samh\xc3\xa4llet. I mars 1963 protesterade n\xc3\xa5gra tusen sj\xc3\xb6man i flottan mot sina villkor; efter\xc3\xa5t f\xc3\xb6rklarade marinministern att sj\xc3\xb6mannen inte skulle straffas. Vad som till slut utl\xc3\xb6ste milit\xc3\xa4rkuppen var n\xc3\xa4r Goulart i ett TV-s\xc3\xa4nt tal uppmanade underofficerare att v\xc3\xa4gra lyda order fr\xc3\xa5n \xc3\xb6verordnade om de inte trodde att ordern var i landets b\xc3\xa4sta intresse._NEWLINE_Den 31 mars-1 april 1964 besatte milit\xc3\xa4ra styrkor regeringsbyggnaderna i Bras\xc3\xadlia och i Rio de Janeiro och politiker och fackf\xc3\xb6reningsledare arresterades. Goulart lyckades fly utomlands till Uruguay.\n_START_SECTION_\nDen nationella s\xc3\xa4kerhetsdoktrinen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r milit\xc3\xa4ren, eller i f\xc3\xb6rsta hand arm\xc3\xa9n, tog \xc3\xb6ver makten var det ingen enad officersk\xc3\xa5r som stod bakom. F\xc3\xb6renklat kan denna delas in i en moderat gren och en mer h\xc3\xa5rdf\xc3\xb6r. Den h\xc3\xa5rdf\xc3\xb6ra gruppen misstrodde alla politiker och ans\xc3\xa5g att endast en auktorit\xc3\xa4r regim kunde skydda Brasilien fr\xc3\xa5n radikala politiska str\xc3\xb6mningar. En mer moderat grupp ans\xc3\xa5g att det var den populistiska politiken som hade f\xc3\xb6rt Brasilien fel men att landet kunde r\xc3\xa4ddas och demokratin \xc3\xa5terst\xc3\xa4llas om man tog makten fr\xc3\xa5n vissa "oansvariga" och radikala politiker._NEWLINE_Efter Brasiliens medverkan i det andra v\xc3\xa4rldskriget hade det milit\xc3\xa4ra samarbetet mellan USA och Brasilien fortsatt. Brasilianska officerare fick vidareutbildning i milit\xc3\xa4rh\xc3\xb6gskolor i USA, till exempel i konsten att bek\xc3\xa4mpa gerilla. Det uppkom en "nationell s\xc3\xa4kerhetsdoktrin" d\xc3\xa4r USA skyddade det v\xc3\xa4stra halvklotet fr\xc3\xa5n invasionsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k medan arm\xc3\xa9erna i Latinamerikas l\xc3\xa4nder aktivt bek\xc3\xa4mpade motst\xc3\xa5ndare till den liberala demokratin i sina egna l\xc3\xa4nder._NEWLINE_Det var officerare fr\xc3\xa5n den moderata gruppen som bildade regering efter kuppen. Den 9 april 1964 utf\xc3\xa4rdade de ett dekret som gav regeringen extraordin\xc3\xa4ra befogenheter som att till exempel \xc3\xa4ndra konstitutionen, exklusiv r\xc3\xa4tt att besluta om statsutgifter och r\xc3\xa4tt att ta ifr\xc3\xa5n en medborgares politiska r\xc3\xa4ttigheter under 10 \xc3\xa5r. Regeringens propositioner b\xc3\xb6rjade g\xc3\xa4lla automatiskt om inte parlamentet inom 30 dagar r\xc3\xb6stade ned den. Efter att man l\xc3\xa5tit rensa ut v\xc3\xa4nsterpolitikerna ur kongressen valde UDN arm\xc3\xa9chefen, general Castelo Branco, till ny president._NEWLINE_Den nya regimen b\xc3\xb6rjade snabbt f\xc3\xb6rf\xc3\xb6lja den brasilianska v\xc3\xa4nstern. Representanter f\xc3\xb6r bondeligorna, fackf\xc3\xb6reningarna och politiska studentf\xc3\xb6reningar arresterades och tortyr f\xc3\xb6rekom. I juni 1964 skapades Servi\xc3\xa7o Nacional de Informa\xc3\xa7\xc3\xb5es, (SNI), den nationella informationsbyr\xc3\xa5n som blev den byr\xc3\xa5 som ansvarade f\xc3\xb6r repressionen, tortyren, d\xc3\xb6dsskjutningar och f\xc3\xa4ngslade som dog under oklara omst\xc3\xa4ndigheter._NEWLINE_Under sina drygt tjugo \xc3\xa5r vid makten satt det alltid en general p\xc3\xa5 presidentposten men denne hade inte makt nog att tvinga sig kvar p\xc3\xa5 posten utan byttes regelbundet ut. Och \xc3\xa4ven om regimen var h\xc3\xa5rd var det inte tal om en fascistisk diktatur - inget f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjordes att mobilisera m\xc3\xa4nniskor f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja regimen och en viss opposition till\xc3\xa4ts i det enda oppositionspartiet. Kongressen godk\xc3\xa4nde regimens politik men den uppl\xc3\xb6stes aldrig. Fackf\xc3\xb6reningarna till\xc3\xa4ts vara kvar \xc3\xa4ven om m\xc3\xa5nga fackf\xc3\xb6reningsledare f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljdes._NEWLINE_Regimen tog fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan krafttag f\xc3\xb6r att reda upp den brasilianska ekonomin. F\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra det s\xc3\xa4nkte man l\xc3\xb6nerna, drog in subventionerna f\xc3\xb6r mj\xc3\xb6l och bensin och effektiviserade skatteindrivningen. Man s\xc3\xa5g ocks\xc3\xa5 till att skulder till staten r\xc3\xa4knades upp i takt med inflationen, reformerade anst\xc3\xa4llningsskyddet och om\xc3\xb6jliggjorde strejker. Man inf\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder f\xc3\xb6r att gynna utl\xc3\xa4ndska f\xc3\xb6retag som ville investera i landet samt s\xc3\xa5g till att exporten \xc3\xb6kade. Eftersom regimen inte beh\xc3\xb6vde ta politiska h\xc3\xa4nsyn i samma omfattning som en demokratisk regering kunde man genomf\xc3\xb6ra \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder som annars hade varit om\xc3\xb6jliga och resultatet blev en minskad inflation och minskat underskott i statsbudgeten.\n_START_SECTION_\nAuktorit\xc3\xa4rt styre\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 1965 genomf\xc3\xb6rdes val i 11 delstater och trots regimens mot\xc3\xa5tg\xc3\xa4rder lyckades Partido Social Democr\xc3\xa1tico (PSD) vinna guvern\xc3\xb6rsposten i tv\xc3\xa5 delstater, Guanabara (regionen Rio de Janeiro) och i Minas Gerais. Inom den h\xc3\xa5rdf\xc3\xb6ra gruppen av officerare var ilskan stor och 24 dagar efter valet utf\xc3\xa4rdades \xc3\xa4nnu ett dekret som uppl\xc3\xb6ste alla politiska partier och ersatte dem med tv\xc3\xa5: ett officiellt regeringsparti, Alian\xc3\xa7a Renovadora Nacional (ARENA) och ett officiellt oppositionsparti, Movimento Democr\xc3\xa1tico Brasileiro (MDB)._NEWLINE_Efter att ha gett Brasilien \xc3\xa4nnu en konstitution avgick Castelo Branco den 15 mars 1967 och kongressen valde ist\xc3\xa4llet den tidigare arm\xc3\xa9ministern, General Costa e Silva. Denne inledde reformer p\xc3\xa5 arbetsmarknaden men h\xc3\xa4ndelserna under 1968 avbr\xc3\xb6t de stapplande stegen mot en liberalisering. I mars 1968 d\xc3\xb6dades en student vid en demonstration i Rio de Janeiro av milit\xc3\xa4rpolisen. I april utbr\xc3\xb6t vilda strejker i Minas Gerais och under sommaren blev demonstrationer allt vanligare. Den politiska atmosf\xc3\xa4ren blev allt mer laddad och h\xc3\xa5rdf\xc3\xb6ra officerare beklagade att regimen till\xc3\xa4t en s\xc3\xa5 omfattande opposition. Det som fick droppen att rinna \xc3\xb6ver var ett tal av en kongressledamot fr\xc3\xa5n Rio de Janeiro som uppmanade Brasiliens kvinnor att l\xc3\xa5ta sig inspireras av Aristofanes Lysistrate och inte ha sex med n\xc3\xa5gon som tillh\xc3\xb6rde f\xc3\xb6rsvaret. Regeringen kr\xc3\xa4vde d\xc3\xa5 att ledamotens parlamentariska immunitet skulle upph\xc3\xa4vas men n\xc3\xa4r kongressen v\xc3\xa4grade detta utf\xc3\xa4rdade presidenten den 13 december 1968 ett dekret som uppl\xc3\xb6ste kongressen._NEWLINE_Med detta dekret tog den h\xc3\xa5rdf\xc3\xb6ra gruppen av milit\xc3\xa4rer kontrollen. Konstitutionen fr\xc3\xa5n 1967 sattes delvis ur spel, olikt\xc3\xa4nkande b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5ter f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljas och f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen inf\xc3\xb6rdes presscensur. Inom oppositionen bildades bev\xc3\xa4pnade grupper och stadsgerillor som med vapen i hand f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte bek\xc3\xa4mpa regimen. Under 1969 b\xc3\xb6rjade bev\xc3\xa4pnade v\xc3\xa4nstergerillor att r\xc3\xa5na banker men det som fick den st\xc3\xb6rsta uppm\xc3\xa4rksamheten var kidnappningen av USA:s ambassad\xc3\xb6r Burke Elbrick. Ambassad\xc3\xb6ren byttes mot 15 politiska f\xc3\xa5ngar som fl\xc3\xb6gs till Mexiko._NEWLINE_Efter att Costa e Silva drabbats av stroke valdes den 25 oktober 1969 generalen M\xc3\xa9dici till ny president. Genom att med alla medel bek\xc3\xa4mpa gerillan var dessa s\xc3\xa5 gott som borta n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r in p\xc3\xa5 1970-talet. De goda tiderna innebar ett \xc3\xb6kat v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga grupper och dessa godtog milit\xc3\xa4rregimen som ett n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt ont. Arbete, bostad och en ny TV p\xc3\xa5 kredit var l\xc3\xa4tt att skaffa f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nniskor i storst\xc3\xa4derna n\xc3\xa4r bilfabrikerna, den kemiska industrin och tillverkningsindustrin hade goda tider._NEWLINE_Regimens ekonomiska politik hade lyckats h\xc3\xa5lla inflationen nere samtidigt som ekonomin v\xc3\xa4xte kraftigt, hela 11,2 procent 1968. S\xc3\xa4rskilt bilindustrin v\xc3\xa4xte kraftigt tack vare investeringar fr\xc3\xa5n General Motors, Ford och Chrysler. Men Brasilien blev ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r den stora l\xc3\xb6nespridningen - 52 procent av befolkningen tj\xc3\xa4nade mindre \xc3\xa4n minimil\xc3\xb6nen. Den brasilianska ekonomin sades ocks\xc3\xa5 vara ett exempel p\xc3\xa5 rovkapitalism: stora projekt som motorv\xc3\xa4gen genom Amazonas eller vattenkraftverk byggdes utan h\xc3\xa4nsyn till milj\xc3\xb6n eller befolkningen p\xc3\xa5 plats.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsiktig liberalisering\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 presidentposten avl\xc3\xb6stes M\xc3\xa9dici av general Ernesto Geisel den 15 mars 1974. Geisel tillh\xc3\xb6rde inte den h\xc3\xa5rda linjens m\xc3\xa4n. Han hade f\xc3\xb6r avsikt att f\xc3\xb6ra en politik som f\xc3\xb6rsiktigt skulle liberalisera samh\xc3\xa4llet utan att milit\xc3\xa4ren skulle tappa kontrollen \xc3\xb6ver utvecklingen. Han l\xc3\xa4ttade p\xc3\xa5 presscensuren men han f\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 en h\xc3\xa5rd kampanj mot kommunistiska PCB. Under kongressvalet i november 1974 gick det ov\xc3\xa4ntat bra f\xc3\xb6r oppositionspartiet MDB. I senatsvalet 1978 fick MDB 57 procent av r\xc3\xb6sterna. MDB hade d\xc3\xa5 blivit partiet f\xc3\xb6r samh\xc3\xa4lleligt missn\xc3\xb6je med grupper fr\xc3\xa5n kyrkan, studenter, fackf\xc3\xb6reningarna mm._NEWLINE_Effekterna av den f\xc3\xb6rsta oljeprischocken 1973 lyckades landet m\xc3\xb6ta genom att satsa p\xc3\xa5 inhemsk oljeutvinning samt utveckling av motorer som drevs av alkohol ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r bensin eller diesel. Genom importsubstitution skulle landet sj\xc3\xa4lvt tillverka eller utvinna r\xc3\xa5varor som olja, st\xc3\xa5l, aluminium och g\xc3\xb6dningsmedel. F\xc3\xb6r att klara det energibehov som kr\xc3\xa4vdes satsade man p\xc3\xa5 k\xc3\xa4rnkraft och vattenkraft, till exempel den enorma vattenkraftverket Itaipu i Paran\xc3\xa1floden mellan Brasilien och Paraguay. Investeringarna betalades genom utlandsl\xc3\xa5n. Under Geisel v\xc3\xa4xte BNP med i medeltal 6,7 procent under 1974\xe2\x80\x931978 medan inflation blev i medeltal 37,9 procent samma period._NEWLINE_Den 14 oktober 1978 valdes general Figueiredo till ny president. Figueiredo f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6ra en \xc3\xa5terh\xc3\xa5llsam ekonomisk politik men oljeprischocken 1979 gjorde utsikterna dystra. Under andra halvan av 1970-talet fick fackf\xc3\xb6rbunden allt st\xc3\xb6rre betydelse, delvis p\xc3\xa5 grund av det stora antalet industriarbetare runt S\xc3\xa3o Paulo och b\xc3\xa5de 1978 och 1979 utbr\xc3\xb6t strejker, arrangerade bland annat av den senare presidenten Lula da Silva. Brasilien drabbades av stagflation: BNP minskade men trots det h\xc3\xb6ll sig inflationen strax under 100 procent per \xc3\xa5r. Till slut, i februari 1983, var Brasilien tvunget att v\xc3\xa4nda sig till IMF efter att valutareserven tagit slut. IMF kr\xc3\xa4vde i geng\xc3\xa4ld \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder mot budgetunderskottet. Tack vare \xc3\xb6kad export och minskade oljepriser kunde Brasilien ta sig ur konjunktursvackan. Men inflationen fortsatte att vara ett problem och uppgick till 223 procent f\xc3\xb6r 1984._NEWLINE_Figueiredo fortsatte den f\xc3\xb6rsiktiga liberaliseringen, bland annat genomdrev han en lag om amnesti som g\xc3\xa4llde b\xc3\xa5de de som hade flytt utomlands och de som var ansvariga f\xc3\xb6r tortyr, f\xc3\xb6rsvinnanden, \xc3\xb6vergrepp mm. Fr\xc3\xa5n december 1979 till\xc3\xa4ts ocks\xc3\xa5 andra partier \xc3\xa4n de tv\xc3\xa5 officiella. Det regimen n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende ARENA bytte namn till Partido Democr\xc3\xa1tico Social (PDS) medan MDB bytte till PMDB. Av grupper n\xc3\xa4ra fackf\xc3\xb6rbunden bildades Partido dos Trabalhadores (PT). En fraktion br\xc3\xb6t sig ur PDS och bildade 1984 Partido da Frente Liberal (PFL)._NEWLINE_Vid det indirekta presidentvalet den 15 januari 1985 valdes Tancredo Neves till president, st\xc3\xb6dd av PFL och PMDB. Neves hade varit justitieminister under Vargas p\xc3\xa5 1950-talet och statsminister under Goulart. Med honom blev en civil f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 20 \xc3\xa5r Brasiliens president.\n_START_SECTION_\nDemokrati efter 1985\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntningarna var allts\xc3\xa5 skyh\xc3\xb6ga p\xc3\xa5 Brasiliens f\xc3\xb6rsta demokratiskt valda president men Neves fick aldrig tillf\xc3\xa4lle att uppfylla dessa. Under tiden mellan presidentvalet och tilltr\xc3\xa4det stod det klart att Neves var sv\xc3\xa5rt sjuk. N\xc3\xa4r dagen kom f\xc3\xb6r att installeras som president, den 15 mars 1985, drabbades Neves ist\xc3\xa4llet av sv\xc3\xa5ra magsm\xc3\xa4rtor och k\xc3\xb6rdes i ilfart till ett milit\xc3\xa4rsjukhus. Medan Neves l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 operationsbordet tog ist\xc3\xa4llet vicepresidenten Jos\xc3\xa9 Sarney \xc3\xb6ver presidentposten. Trots att Neves genomgick flera operationer p\xc3\xa5 Brasiliens b\xc3\xa4sta sjukhus den n\xc3\xa4rmaste m\xc3\xa5naden dog han den 21 april. Man kan tala om en chock f\xc3\xb6r hela Brasilien vid d\xc3\xb6dsbudet och tv\xc3\xa5 miljoner m\xc3\xa4nniskor samlades p\xc3\xa5 gatorna i S\xc3\xa3o Paulo vid Neves begravning.\n_START_SECTION_\nEkonomisk kris under Sarney\n_START_PARAGRAPH_\nVicepresident Sarney, ledare f\xc3\xb6r det borgerliga PDS, tog \xc3\xb6ver presidentposten. Sarneys fr\xc3\xa4msta uppgift blev att ordna upp den svaga ekonomin. Statsskulden var enorm samtidigt som inflation n\xc3\xa5dde nya rekordniv\xc3\xa5er. Med hj\xc3\xa4lp av en grupp unga ekonomer lade han fram Cruzado-planen som bytte ut valutan cruzeiro mot en ny, cruzado, i februari 1986. Pris- och l\xc3\xb6nestopp inf\xc3\xb6rdes samtidigt som valutakursen l\xc3\xa5stes. D\xc3\xa4refter \xc3\xb6kade alla l\xc3\xb6ner med 20 procent. Till en b\xc3\xb6rjan verkade planen fungera och inflationen f\xc3\xb6ll till 2 procent i m\xc3\xa5naden men snart var ekonomin \xc3\xb6verhettad n\xc3\xa4r hush\xc3\xa5llen b\xc3\xb6rjade handla och arbetsgivarna b\xc3\xb6rjade h\xc3\xb6ja l\xc3\xb6nerna. Den l\xc3\xa5ste v\xc3\xa4xelkursen ledde till att valutan st\xc3\xa4rktes och importen \xc3\xb6kade. Tidigare hade Brasiliens \xc3\xb6verskott i betalningsbalansen gjort det m\xc3\xb6jligt att betala av p\xc3\xa5 utlandsskulden men nu fick den kraftiga \xc3\xb6kningen av konsumtionen \xc3\xb6verskottet att f\xc3\xb6rvandlas till ett underskott._NEWLINE_Cruzado-planen hade blivit en i raden av misslyckade \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogram i november 1986 och den minskande valutareserven ledde till att Brasilien inf\xc3\xb6rde ett moratorium p\xc3\xa5 betalning av r\xc3\xa4ntor p\xc3\xa5 statsskulden till utl\xc3\xa4ndska banker. Inflationen skenade iv\xc3\xa4g och slutade p\xc3\xa5 1 038 procent f\xc3\xb6r \xc3\xa5r 1988. Den d\xc3\xa5liga ekonomin hade delvis sin grund i att regeringar \xc3\xa4nda sedan 1960-talet satsat p\xc3\xa5 importsubstitution. Genom att skydda den brasilianska industrin fr\xc3\xa5n import hade denna blivit ineffektiv och sl\xc3\xb6saktig. Brasilien hade till exempel byggt upp en inhemsk datorindustri som tillverkade dyra omoderna datorer samtidigt som import av datorer f\xc3\xb6rbjudits.\n_START_SECTION_\nKorruption med Collor de Mello\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1989 var det dags f\xc3\xb6r presidentval igen och de tv\xc3\xa5 huvudkandidaterna var PT:s Lu\xc3\xads In\xc3\xa1cio Lula da Silva (Lula) och Fernando Collor de Mello. Medan Lulas kampanj handlade om att komma tillr\xc3\xa4tta med de sociala problemen lovade Collor de Mello att f\xc3\xb6ra en nyliberal ekonomisk politik och dra ned p\xc3\xa5 de offentliga utgifterna och bek\xc3\xa4mpa korruptionen - trots att han kom fr\xc3\xa5n en familj och en politisk kultur d\xc3\xa4r korruption var vardagsmat. Collor de Mello vann valet med 42,7 procent av r\xc3\xb6sterna mot Lulas 37,8 procent._NEWLINE_Collor de Mello satte \xc3\xa4ven han ig\xc3\xa5ng med ett \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdsprogram. Inflationen n\xc3\xa4rmade sig 100 procent i m\xc3\xa5naden och regeringen satte in ett en chockbehandling. Alla uttag fr\xc3\xa5n sparkonton stoppades samtidigt som ett prisstopp inf\xc3\xb6rdes och l\xc3\xb6ner h\xc3\xb6jdes inte l\xc3\xa4ngre i takt med inflationen. H\xc3\xb6ga tullniv\xc3\xa5er som skyddade den brasilianska industrin s\xc3\xa4nktes till niv\xc3\xa5er j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rbara med grannl\xc3\xa4ndernas. Tidigare hade tusentals m\xc3\xa4nniskor f\xc3\xa5tt l\xc3\xa4ttsk\xc3\xb6tta offentliga jobb som f\xc3\xb6ljd av patron-klientkulturen och dessa sparkades nu. Collor de Mello f\xc3\xb6rklarade ocks\xc3\xa5 att han t\xc3\xa4nkte privatisera de statliga f\xc3\xb6retagen._NEWLINE_Han fick dock allt sv\xc3\xa5rare att styra landet n\xc3\xa4r en stor korruptionsskandal br\xc3\xb6t ut under v\xc3\xa5ren 1992. I kongressen b\xc3\xb6rjade man diskutera ett \xc3\xa5tal mot presidenten och p\xc3\xa5 gatorna demonstrerade folk mot korruptionen. Den 29 september 1992 r\xc3\xb6stade deputeradekammaren f\xc3\xb6r ett riksr\xc3\xa4tts\xc3\xa5tal mot presidenten. Stormningen av Carandiru i oktober var inte heller popul\xc3\xa4r. Den 29 december avgick Collor de Mello fr\xc3\xa5n presidentposten men n\xc3\xa5gra timmar senare r\xc3\xb6stade Senaten f\xc3\xb6r att han var skyldig och tog ifr\xc3\xa5n honom hans politiska r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r \xc3\xa5tta \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa4ttre tider under Franco\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84n en g\xc3\xa5ng fick en s\xc3\xa5 gott som ok\xc3\xa4nd vicepresident ta \xc3\xb6ver. Itamar Franco hade gett intrycket av att vara en blek figur och det stod snart klart att han hellre skyllde de ekonomiska problemen p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon grupp \xc3\xa4n gjorde n\xc3\xa5got \xc3\xa5t dem. Inflationen n\xc3\xa5dde ett rekord med 2 489 procent under 1993 vilket om\xc3\xb6jliggjorde all ekonomisk planering f\xc3\xb6r den vanliga medborgaren. Men i b\xc3\xb6rjan av 1994 blev Fernando Henrique Cardoso finansminister och denne sj\xc3\xb6satte ett stabiliseringsprogram. I gruppen runt Cardoso hade man studerat Cruzado-planen och visste vilka misstag man hade gjort d\xc3\xa5. Det nya programmet, Plano Real, inf\xc3\xb6rde \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng en ny valuta, real. F\xc3\xb6r att visa att regeringen t\xc3\xa4nkte bek\xc3\xa4mpa inflationen inf\xc3\xb6rdes mynt - tidigare hade den kraftiga inflationen gjort mynt oanv\xc3\xa4ndbara mycket snabbt. Genom att gynna importen kunde man h\xc3\xa5lla inflationen nere men f\xc3\xb6r att undvika en \xc3\xb6verhettning h\xc3\xb6jdes r\xc3\xa4ntorna. Framg\xc3\xa5ngen berodde ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en bra sk\xc3\xb6rd och en \xc3\xb6kad export. Inflationen minskade fr\xc3\xa5n 913 procent 1994 till 19 procent 1995. BNP \xc3\xb6kade ordentligt. Centralbanken inf\xc3\xb6rde kreditregleringar f\xc3\xb6r att undvika \xc3\xb6verhettning till f\xc3\xb6ljd av \xc3\xb6kande privat konsumtion._NEWLINE_Framg\xc3\xa5ngen med ekonomin var f\xc3\xb6rmodligen utslagsgivande n\xc3\xa4r Cardoso vann presidentvalet h\xc3\xb6sten 1994. Oppositionen, s\xc3\xa4rskilt PT ledd av Lula, hade avf\xc3\xa4rdat planen och menat att den skulle f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rra det ekonomiska l\xc3\xa4get. PT ledde ocks\xc3\xa5 i b\xc3\xb6rjan av presidentvalskampanjen men i takt med att ekonomin f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades opinionssiffrorna f\xc3\xb6r Cardoso som vann valet redan i f\xc3\xb6rsta omg\xc3\xa5ngen med 54 procent av r\xc3\xb6sterna.\n_START_SECTION_\nCardoso\n_START_PARAGRAPH_\nCardoso tog \xc3\xb6ver p\xc3\xa5 presidentposten den 1 januari 1995 och f\xc3\xb6rde under sin tid en politik som var en forts\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 Plano Real. Statsbudgeten hade alltid anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att politiker skulle kunna gynna sina favoritprojekt men n\xc3\xa4r Cardoso signalerade att det fick vara slut p\xc3\xa5 budgetunderskotten fick han m\xc3\xa4ktiga krafter emot sig. Cardoso fortsatte ocks\xc3\xa5 trots motst\xc3\xa5nd att s\xc3\xa4lja ut statliga f\xc3\xb6retag. \xc3\x85t de skriande sociala or\xc3\xa4ttvisorna fanns det inte mycket Cardoso kunde eller ville g\xc3\xb6ra. Cardoso \xc3\xa4ndrade ocks\xc3\xa5 konstitutionen s\xc3\xa5 att han kunde st\xc3\xa4lla upp f\xc3\xb6r ytterligare en period och han vann presidentvalet 1998.\n_START_SECTION_\nLula da Silva\n_START_PARAGRAPH_\nDen 1 januari 2003 valdes Lu\xc3\xads In\xc3\xa1cio Lula da Silva fr\xc3\xa5n PT till Brasiliens president. Lula har en bakgrund fr\xc3\xa5n fackf\xc3\xb6reningsr\xc3\xb6relsen i S\xc3\xa3o Paulo. I samband med presidentvalet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntades Lula att \xc3\xb6verlag forts\xc3\xa4tta den ekonomiska politik som f\xc3\xb6rts av hans f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare Under sin f\xc3\xb6rsta mandatperiod satsades pengar p\xc3\xa5 programmet Bolsa familia, ett socialt program som betalar ekonomiskt st\xc3\xb6d till barnfamiljer d\xc3\xa4r m\xc3\xb6drarna deltar i m\xc3\xb6drav\xc3\xa5rd och minder\xc3\xa5riga barn g\xc3\xa5r i skolan. Andra program satsade pengar p\xc3\xa5 att elektrifiera landsbygden, ordna vattenf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning och genom lagstiftning h\xc3\xb6jdes minimil\xc3\xb6nen. \xc3\x96verf\xc3\xb6ringar till l\xc3\xa5ginkomsttagare har pekats ut som orsak till Brasiliens ekonomiska tillv\xc3\xa4xt, i genomsnitt 4,5 procent per \xc3\xa5r._NEWLINE_Lula och regeringen har dock kritiserats f\xc3\xb6r att vara korrumperade; f\xc3\xb6r att betala oppositionens kongressledam\xc3\xb6ter f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja presidenten och f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ga tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n tar emot mutor. Presidenten sj\xc3\xa4lv har h\xc3\xa4vdat att han inte k\xc3\xa4nde till n\xc3\xa5got. I juni 2006 proklamerade Lula att han st\xc3\xa4llde upp f\xc3\xb6r omval i presidentvalet. Trots de ekonomiska skandalerna vann han \xc3\xb6ver Geraldo Alckmin, den starkaste motkandidaten, med 46,7 procent av r\xc3\xb6sterna. Lula avgick som president den 1 januari 2010.\n_START_SECTION_\nDilma Rousseff\n_START_PARAGRAPH_\nDen 1 januari 2011 tilltr\xc3\xa4dde Dilma Rousseff som Brasiliens f\xc3\xb6rsta kvinnliga president, efter att ha vunnit valet den 31 oktober 2010. Hon var tidigare landets energiminister (2003\xe2\x80\x932005) och tj\xc3\xa4nstgjorde som presidenten Lula da Silvas stabschef 2005\xe2\x80\x932010. Dessf\xc3\xb6rinnan hade hon varit med i en geurillagrupp och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xa4ngslats.  Som socialist och utbildad ekonom f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte hon f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra situationen f\xc3\xb6r landets m\xc3\xa5nga fattiga, samtidigt som hon sade sig vilja bek\xc3\xa4mpa korruption och skatteflykt. Hon st\xc3\xa4ngdes av fr\xc3\xa5n posten efter korruption, men avsattes formellt f\xc3\xb6r att ha brutit mot budgetramarna.\n_START_SECTION_\nMichel Temer\n_START_PARAGRAPH_\nDen 12 maj 2016 fick Michel Temer \xc3\xb6verta posten som president efter att Dilma Rousseff hade st\xc3\xa4ngts av fr\xc3\xa5n presidentposten. Temer svors in officiellt som president den 31 augusti 2016.'