b'\n_START_ARTICLE_\nGullbrand Elowson\n_START_PARAGRAPH_\nGullbrand Elowson (i riksdagen kallad Elowson i Karlstad), f\xc3\xb6dd 16 november 1835 i \xc3\x84lg\xc3\xa5, d\xc3\xb6d 19 maj 1908 i Stockholm, var en svensk skolman och politiker. Son till lantbrukaren och riksdagsmannen Elof Andersson._NEWLINE_Gullbrand Elowson, som kom fr\xc3\xa5n en v\xc3\xa4rml\xc3\xa4ndsk bondesl\xc3\xa4kt d\xc3\xa4r flera f\xc3\xb6rf\xc3\xa4der representerat bondest\xc3\xa5ndet i riksdagen, blev filosofie doktor vid Uppsala universitet 1863 p\xc3\xa5 en avhandling om grunderna f\xc3\xb6r ber\xc3\xa4kning av livr\xc3\xa4ntor och livf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringar. Han var blev docent i matematik vid Uppsala universitet 1864 samt lektor i matematik och fysik vid h\xc3\xb6gre allm\xc3\xa4nna l\xc3\xa4roverket i Lule\xc3\xa5 samma \xc3\xa5r. \xc3\x85ren 1869\xe2\x80\x931905 blev han lektor i samma \xc3\xa4mnen vid h\xc3\xb6gre allm\xc3\xa4nna l\xc3\xa4roverket i Karlstad. Han avlade \xc3\xa4ven pr\xc3\xa4stexamen 1876._NEWLINE_I Karlstad var han ledamot i stadsfullm\xc3\xa4ktige 1873\xe2\x80\x931892 och var fullm\xc3\xa4ktiges ordf\xc3\xb6rande 1883\xe2\x80\x931890. Han var ocks\xc3\xa5 ordf\xc3\xb6rande i stadens dr\xc3\xa4tselkammare 1879\xe2\x80\x931881._NEWLINE_Han var riksdagsledamot i andra kammaren fr\xc3\xa5n andra lagtima riksm\xc3\xb6tet 1887 till sin d\xc3\xb6d 1908, fram till 1896 f\xc3\xb6r Karlstads och Filipstads valkrets och d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6r Karlstads valkrets. I riksdagen var han bland annat ledamot i konstitutionsutskottet 1891\xe2\x80\x931896 och 1903\xe2\x80\x931906, fr\xc3\xa5n och med f\xc3\xb6rsta urtima riksm\xc3\xb6tet 1905 som utskottets vice ordf\xc3\xb6rande. I riksdagen tillh\xc3\xb6rde han Andra kammarens center 1889\xe2\x80\x931894 och Frihandelsv\xc3\xa4nliga centern 1895\xe2\x80\x931897, varefter han var vilde 1898\xe2\x80\x931899. \xc3\x85ren 1900\xe2\x80\x931906 tillh\xc3\xb6rde han Liberala samlingspartiet, men fr\xc3\xa5n 1907 betecknade han sig som h\xc3\xb6gervilde p\xc3\xa5 grund av stridigheter mellan honom och den liberala partiledningen i fr\xc3\xa5gan om proportionellt valsystem._NEWLINE_Vid 1904 \xc3\xa5rs riksdag v\xc3\xa4ckte Gullbrand Elowson en motion i r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsfr\xc3\xa5gan d\xc3\xa4r han beg\xc3\xa4rde proportionella val till b\xc3\xa5da kamrarna (den s. k. "dubbelproportionalismen") samt upprepade denna sin motion \xc3\xa4ven f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r, utan att n\xc3\xa5gondera g\xc3\xa5ngen d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r vinna flertal. D\xc3\xa5 han i konstitutionsutskottet 1906 st\xc3\xa4llde sig bakom liberalen Alfred Peterssons f\xc3\xb6rslag (det s\xc3\xa5 kallade "P\xc3\xa5boda"-f\xc3\xb6rslaget), som gick i linje med hans egna tidigare motioner och som i sin tur lade grunden till Arvid Lindmans r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsproposition vid 1907 \xc3\xa5rs riksdag, uppstod mellan Elowson och hans forna partikamrater en h\xc3\xa4ftig schism, som bland annat v\xc3\xa5llade att majoriteten 1907 fr\xc3\xa5ntog honom hans gamla plats i konstitutionsutskottet.'