b'\n_START_ARTICLE_\nHugo av Sankt Victor\n_START_PARAGRAPH_\nHugo av Sankt Victor (franska Hugues de Saint Victor), f\xc3\xb6dd omkring 1097 troligen i Hartingam, Sachsen, d\xc3\xb6d 11 februari 1141, var en mystiker, filosof och skolastiker, av tyskt eller franskt ursprung._NEWLINE_Hugo uppfostrades i klostret Hamersleben, n\xc3\xa4ra Halberstadt, och flyttade sedan till klostret Sankt Victor (n\xc3\xa4ra Paris), d\xc3\xa4r han tillbringade \xc3\xa5terstoden av sitt liv under studier och kontemplation. Han betecknas som mystikens grundl\xc3\xa4ggare i Frankrike; genom att upptaga s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Dionysios Areopagitas mystik som personliga mystiska upplevelser och dialektiskt behandla dessa med teologins hj\xc3\xa4lpmedel utbildade han \xc3\xa4ven mystiken som en gren av den medeltida skolastiken._NEWLINE_I sin metod var han p\xc3\xa5verkad av Pierre Abelard, ehuru han p\xc3\xa5 grund av sitt mystiska huvudintresse avgjort tog parti f\xc3\xb6r Bernhard av Clairvaux i dennes strid med Abelard och kraftigt bidrog till Bernhards och d\xc3\xa4rmed till den mera kyrklig-dogmatiska skolastikens seger. I S:t Victor stiftade han en skola av teologer, som mot 1100-talets slut f\xc3\xb6rde den \xc3\xa4ldre skolastiska mystiken till sin h\xc3\xb6gsta blomstring._NEWLINE_Hans viktigaste skrifter \xc3\xa4r Eruditio didascalica, en encyklopedisk \xc3\xb6versikt \xc3\xb6ver allt m\xc3\xa4nskligt vetande, som f\xc3\xb6rberedelse till teologin, Summa sententiarum, en skolastisk dogmatik, och De sacramentis fidei, d\xc3\xa4r hela trosinneh\xc3\xa5llet st\xc3\xa4lles under katolsk sakramental synpunkt; hans mystik framl\xc3\xa4gges i en kommentar till Areopagita och ett flertal andra skrifter. Hans samlade verk trycktes i Paris 1528 och har sedermera m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger utgivits (band 175-177 i Mignes "Patrologia").'