b'\n_START_ARTICLE_\nPerformance\n_START_PARAGRAPH_\nPerformance, eller performancekonst, \xc3\xa4r en konst som existerar n\xc3\xa4r den p\xc3\xa5g\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet kommer av fornfranskans parfornir, fr\xc3\xa5n vilket vi har ordet \xc2\xbbperformativ\xc2\xab. Detta betyder \xc2\xbbfullf\xc3\xb6lja\xc2\xab, \xc2\xbbfullborda\xc2\xab, \xc2\xbbg\xc3\xb6ra klart\xc2\xab, och \xc3\xa4r bildat av ledet par (latinets per) som har en rad betydelser, som till exempel \xc2\xbbgenom\xc2\xab\xc2\xa0och \xc2\xbb\xc3\xb6ver\xc2\xab, men ocks\xc3\xa5 \xc2\xbbhelt\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vilket \xc3\xa4r den h\xc3\xa4r aktuella betydelsen \xe2\x80\x93 och verbet fo(u)rnir f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja. Performancekonst \xc3\xa4r en bildkonstform med r\xc3\xb6tter i den tidiga modernismen, en form av "levande konst", en kunskapsalstring som blir till i och genom erfarandet, deltagande, g\xc3\xb6randet. _NEWLINE_Det \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst en faktor som utm\xc3\xa4rker en performance, n\xc3\xa4mligen att den uppf\xc3\xb6rs h\xc3\xa4r och nu, och att den inte utg\xc3\xb6r en representation, vilket annars \xc3\xa4r vanligt inom bildkonsttraditionen, utan att den \xc3\xa4r i sig sj\xc3\xa4lv.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecknande drag\n_START_PARAGRAPH_\nDet uppf\xc3\xb6rda konstverket kan vara noga planerat eller spontant, med eller utan deltagande fr\xc3\xa5n publiken, och med konstn\xc3\xa4ren n\xc3\xa4rvarande eller fr\xc3\xa5nvarande. Konstverket kan skapas p\xc3\xa5 olika platser och i olika milj\xc3\xb6er och under en kort eller l\xc3\xa5ng tid. De kan r\xc3\xb6ra olika situationer, som ofta ber\xc3\xb6r fyra grundl\xc3\xa4ggande element: tid, rum, konstn\xc3\xa4rens kropp och n\xc3\xa4rvaro, eller relationen mellan konstn\xc3\xa4ren och publiken, men det \xc3\xa4r individuella handlingar p\xc3\xa5 en viss plats och under en viss tid, vilka utg\xc3\xb6r konstverken._NEWLINE_Ett typiskt drag \xc3\xa4r gr\xc3\xa4ns\xc3\xb6verskridandet mellan olika konstinriktningar. Andra vanliga drag \xc3\xa4r en politisk aktion och en rituell kroppslighet. _NEWLINE_Syftet \xc3\xa4r skiftande, men grundl\xc3\xa4ggande \xc3\xa4r en vilja att n\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n etablerade konstformer och sammanhang.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till performancekonsten kan man finna inom futurism, dadaism och surrealism, d\xc3\xa4r man i sina f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att skaka om det r\xc3\xa5dande konstetablissemanget s\xc3\xb6kte efter nya v\xc3\xa4gar f\xc3\xb6r konsten._NEWLINE_Under 1950- och 1960-talen d\xc3\xa5 begreppet performance b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas var det oftast kopplat till det kroppsliga och hade en tydlig kroppslig f\xc3\xb6rankring men skiljde sig fr\xc3\xa5n dans genom att det snarare ofta handlade om att gestalta en inre bild medan dans i st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning handlar om rytm och r\xc3\xb6relse. M\xc3\xa5nga av de tidiga performancekonstn\xc3\xa4rerna var inte bara bildkonstn\xc3\xa4rer utan \xc3\xa4ven dansare och musiker, men mer s\xc3\xa4llan sk\xc3\xa5despelare._NEWLINE_1952 f\xc3\xb6retog John Cage en uppm\xc3\xa4rksammad "f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning" vid Black Mountain College i USA, och happening kom att bli synonymt med performance. En pionj\xc3\xa4r inom happenings \xc3\xa4r Jim Dine._NEWLINE_P\xc3\xa5 1960-talet intresserade sig ett \xc3\xb6kande antal konstn\xc3\xa4rer f\xc3\xb6r nya former av performance, Yoko Ono, Wall piece for orchestra (1962), Carolee Schneemann Meat Joy (1964) och Interior Scroll (1975), Wolf Vostell DIG (1964), Joseph Beuys How to Explain Pictures to a Dead Hare (1965)._NEWLINE_Hermann Nitsch presenterade 1962 Orgien - und Mysterien Theater, en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till performance, men n\xc3\xa4ra scenkonsten. Framf\xc3\xb6r allt i USA kom performance som l\xc3\xa5g n\xc3\xa4ra scenkonst. The Living Theatre turnerade i Europa mellan 1963 och 1968. Ett verk fr\xc3\xa5n denna period, Paradise Now var uppm\xc3\xa4rksammad f\xc3\xb6r nakenhet, publikens deltagande och en scen d\xc3\xa4r sk\xc3\xa5despelare reciterade en lista med sociala tabun._NEWLINE_Efter 1968 fanns ofta influenser det \xc3\xa5rets politiska h\xc3\xa4ndelser. Barbara T. Smith med Ritual Meal (1969) stod i spetsen f\xc3\xb6r den feministiska kropps-performance som kom p\xc3\xa5 1970-talet, och f\xc3\xb6ljdes av bland andra Carolee Schneemann, Joan Jonas, Yoko Ono, Joseph Beuys, Nam June Paik, Wolf Vostell, Allan Kaprow, Vito Acconci och Chris Burden. De var pionj\xc3\xa4rer f\xc3\xb6r f\xc3\xb6reningen mellan kroppskonst och performancekonst._NEWLINE_Performance utvecklades under 1970-talet som ett multimediemontage av bland annat m\xc3\xa5leri, skulptur, musik, poesi och film, utg\xc3\xa5ende fr\xc3\xa5n skilda kulturyttringar.  _NEWLINE_Under 1960- och 1970-talen n\xc3\xa4r fr\xc3\xa5gor kring genus, kropp och politik var i centrum av konstdiskussionen blev den mycket kroppsliga performancekonsten \xc3\xa5terigen popul\xc3\xa4r och denna g\xc3\xa5ng var det en stor m\xc3\xa4ngd kvinnliga konstn\xc3\xa4rer som anv\xc3\xa4nde sig av uttrycket. En av dem som har blivit mest uppm\xc3\xa4rksammade fr\xc3\xa5n denna tid \xc3\xa4r Marina Abramovi\xc4\x87._NEWLINE_Vartannat \xc3\xa5r sedan 2006 har det h\xc3\xa5llits en Performance-festival i Uppsala.'