b'\n_START_ARTICLE_\nWogn och Yxnas saga\n_START_PARAGRAPH_\nWogn och Yxnas Saga \xc3\xa4r en blekingsk lokalpatriotisk text fr\xc3\xa5n 1600\xe2\x80\x90talet som utger sig f\xc3\xb6r att vara en \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av en fornnordisk saga. Det ena av tv\xc3\xa5 manuskript b\xc3\xa4r p\xc3\xa5skriften att det \xc3\xa4r en \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning (fr\xc3\xa5n fornnordiska till nysvenska) verkst\xc3\xa4lld av P Kalm, ostrogothus (\xc3\xb6stg\xc3\xb6te) \xc3\xa5r 1683. S\xc3\xa4kerligen har intet fornnordiskt original funnits; den topografiska sagan har diktats med anknytning till \xc3\xb6stblekingska ortnamn som Yxnarum och Vagn\xc3\xb6 (Wogn\xc3\xb6).\n_START_SECTION_\nYxna blir bortr\xc3\xb6vad och Wogn h\xc3\xa4mnas\n_START_PARAGRAPH_\nWogn, en vikingah\xc3\xb6vding i \xc3\xb6stra Blekinge, hade tre s\xc3\xb6ner och dottern Yxna. N\xc3\xa4r Wogn var p\xc3\xa5 vikingat\xc3\xa5g vart Yxna bortr\xc3\xb6vad. Yxna \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde tillsammans med mannen som r\xc3\xb6vat bort henne. Yxna hade fattat tycke f\xc3\xb6r honom men Wogn och hans s\xc3\xb6ner d\xc3\xb6dade mannen.  Yxna blev sjuk av sorg. Wogn balsamerade mannens huvud f\xc3\xb6r att utr\xc3\xb6na vem han var. Men ingen som Wogn visade huvudet k\xc3\xa4nde igen mannen. _NEWLINE_Wogn sporde gudinnan Frigg hur Yxna skulle \xc3\xa5tervinna h\xc3\xa4lsan. Frigg sade att Wogn m\xc3\xa5ste uppfylla Yxnas f\xc3\xb6rsta \xc3\xb6nskan.  Yxna \xc3\xb6nskade det balsamerade huvudet och kom sig s\xc3\xa5 mycket att hon kunde ber\xc3\xa4tta vad som h\xc3\xa4nt.\n_START_SECTION_\nYxnas ber\xc3\xa4ttelse\n_START_PARAGRAPH_\nYxna sade till Wogn att mannens namn var Sparv, systerson till sveakungen Dag i Uppsala. N\xc3\xa4r Sparv tagit Yxna till Uppsala, ber\xc3\xa4ttade Yxna, hade Sparv l\xc3\xa4mnat Yxna hos kung Dag. Sparv hade farit i h\xc3\xa4rnad till Venden. D\xc3\xa5 hade kung Dag f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt tvinga Yxna till bolskap med sig. Yxna hade sagt Dag att hon skulle vara Sparv trogen intill d\xc3\xb6den. Kung Dag hade svurit att h\xc3\xa4mnas p\xc3\xa5 Sparv som beh\xc3\xa5llit det b\xc3\xa4sta bytet (Yxna) f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv. Yxna och Sparv hade flytt till Blekinge och Wogn hade d\xc3\xb6dat Sparv, avslutade Yxna.\n_START_SECTION_\nKung Dag s\xc3\xb6ker h\xc3\xa4mnd\n_START_PARAGRAPH_\nYxna var trolldomskunnig och gjorde s\xc3\xa5 att huvudet talade om f\xc3\xb5rdolda ting till Yxna.  Sparvs huvud varskodde Yxna att kung Dag letade efter henne. Yxna varnade Wogn och sina tre br\xc3\xb6der att kung Dag skulle infalla in Blekinge. Kung Dag hade f\xc3\xa5tt veta att Yxna var i Blekinge och att Wogn och hans s\xc3\xb6ner varit Sparvs banem\xc3\xa4n. Dag svor att h\xc3\xa4mnas sin fr\xc3\xa4nde Sparv, trots att Dag st\xc3\xa5tt efter Sparvs liv. _NEWLINE_Kung Dag landsteg i Blekinge.  Dag m\xc3\xb6tte Wogn, Wogns s\xc3\xb6ner och Yxna i flera drabbningar. Till slut stupade Dag. Uppsalavikingarna h\xc3\xb6gsatte kung Dag vid Hjortahammar och for hem.\n_START_SECTION_\nKung Agne s\xc3\xb6ker h\xc3\xa4mnd f\xc3\xb6r Dag\n_START_PARAGRAPH_\nKung Dags son Agne vart kung i Uppsala. En sommar for Wogn p\xc3\xa5 vikingat\xc3\xa5g och r\xc3\xa5kade i strid med kung Agne. Stridslyckan svek Wogn som sprang i havet och lj\xc3\xb6t d\xc3\xb6den.  Det tycktes nu Agne att Dag var h\xc3\xa4mnad.\n_START_SECTION_\nLystrung s\xc3\xb6ker h\xc3\xa4mnd f\xc3\xb6r Wogn\n_START_PARAGRAPH_\nWogns son Lystrung fortsatte att bekriga Uppsalasvearna f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4mnas Wogn. Till slut stupade Lystrung d\xc3\xa5 svearna landstigit i Blekinge. Yxnas m\xc3\xa4n drev ut svearna ur Blekinge och Blekingarna svor att h\xc3\xa4mnas p\xc3\xa5 kung Agne.\n_START_SECTION_\nYxnas senare liv och d\xc3\xb6d\n_START_PARAGRAPH_\nSagan f\xc3\xb6rt\xc3\xa4ljer intet mer om fejden mellan Blekingar och Uppsalasvear.  Yxna gifte sig inte trots m\xc3\xa5nga h\xc3\xb6g\xc3\xa4ttade friare ty hon ville vara Sparv trogen. Yxna och Sparvs huvud sattes i h\xc3\xb6g efter Yxnas d\xc3\xb6d.\n_START_SECTION_\nUtgivningshistoria\n_START_PARAGRAPH_\nWogn och Yxnas saga utgavs av trycket f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1815 av Eric Henric Pihl. Pihls text omtrycktes 1961 av Yngve Johansson. En versifierad version av sagan utgavs av Carl Rosander 1838. Henrik af Trolle gav 1876 ut en prosabearbetning av sagan. af Trolles version \xc3\xa5terber\xc3\xa4ttar Rosanders poetiska version, och af Trolle citerar flitigt hela strofer fr\xc3\xa5n Rosander utan angivande av k\xc3\xa4llan.\n_START_SECTION_\nReceptionshistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSagan har ofta antagits vara en mycket gammal muntlig tradition, till exempel i det okritiska f\xc3\xb6rordet till 1961 \xc3\xa5rs utg\xc3\xa5va. Carl Rosander uppger att lokalbefolkningen meddelade uppgifter om sagan vid Rosanders forskningsresor f\xc3\xb6re 1838. Riksdagsmannen Axel Lindvall i N\xc3\xa4ttraby letade i b\xc3\xb6rjan av 1900\xe2\x80\x90talet efter rester av den f\xc3\xb6regivna muntliga traditionen bland befolkningen i Blekinges kustland tillsammans med konstn\xc3\xa4ren Isidor T\xc3\xb6rnstr\xc3\xb6m och fabrik\xc3\xb6r Per Pal\xc3\xa9n. Isidor T\xc3\xb6rnstr\xc3\xb6m skildrade Wogn och Yxnas saga i sexton oljem\xc3\xa5lningar p\xc3\xa5 best\xc3\xa4llning av Per Pal\xc3\xa9n. Sagan f\xc3\xb6refaller ha betraktats som ett blekingskt nationalepos av nationalromantiskt sinnade blekingar. Det finns dock inga bevis f\xc3\xb6r, att sagan bygger p\xc3\xa5 muntlig tradition. Snarare liknar sagan andra g\xc3\xb6ticistiska kompositioner, som gjordes p\xc3\xa5 1600\xe2\x80\x90talet, n\xc3\xa4r man i Sverige \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4ckte fornnordisk litteratur._NEWLINE_Leonard Bygd\xc3\xa9n betecknade sagan som en "mystifikation" snarare \xc3\xa4n ett falsarium och menade att den inte n\xc3\xa5r upp till samma litter\xc3\xa4ra niv\xc3\xa5 som den ungef\xc3\xa4r samtida g\xc3\xb6ticistiska Konung Krembres i Gi\xc3\xb6taland och konung Augis i Uppsala saga.  \xc3\x84ven versifikat\xc3\xb6ren Carl Rosander fann att Wogn och Yxnas saga karakteriseras av litter\xc3\xa4ra ol\xc3\xa4genheter: protagonisten Sparvs tidiga d\xc3\xb6d, brist p\xc3\xa5 variation i h\xc3\xa4ndelsef\xc3\xb6rloppet samt otillr\xc3\xa4cklig belysning av personernas karakt\xc3\xa4rer._NEWLINE_Wogn och Yxnas saga tolkades fritt av dramatikern Margareta Skantze och sattes upp p\xc3\xa5 Stumholmen i Karlskrona med premi\xc3\xa4r den 2 juli 1993 (regi: Nina Hoppe, scenografi: Eva H\xc3\xa4rstedt).'