b'\n_START_ARTICLE_\nFeynmanpunkten\n_START_PARAGRAPH_\nFeynmanpunkten \xc3\xa4r sex p\xc3\xa5 rad f\xc3\xb6ljande nior som b\xc3\xb6rjar vid den 762 decimalen av pi. Den \xc3\xa4r uppkallad efter fysikern Richard Feynman som enligt utsago under en f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sning sa att han ville memorera samtliga decimaler av pi fram till den punkten f\xc3\xb6r att kunna \xc3\xa5terge dem och sedan forts\xc3\xa4tta "nio, nio, nio, nio, nio, nio och s\xc3\xa5 vidare" och d\xc3\xa4rigenom p\xc3\xa5 ett humoristiskt s\xc3\xa4tt ge sken av att talet pi \xc3\xa4r rationellt.\n_START_SECTION_\nRelaterad pi-statistik\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4sta sekvens med sex p\xc3\xa5 varandra f\xc3\xb6ljande nior b\xc3\xb6rjar vid 193 034 decimalen. Vid 222 299 decimalen \xc3\xa5terfinns p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljande sekvens med sex p\xc3\xa5 varandra f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ttor. Siffran 0 \xc3\xa5terfinns som sexsiffrig sekvens med b\xc3\xb6rjan vid 1 699 927 decimalen. En sekvens med nio sexor (666666666) b\xc3\xb6rjar vid position 45 681 781._NEWLINE_Feynmanpunkten \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 det f\xc3\xb6rsta punkten med fyra och fem likadana siffror i rad. N\xc3\xa4sta sekvens med fyra likadana siffror i rad g\xc3\xa4ller siffran 7 och intr\xc3\xa4ffar vid position 1 589.'