b'\n_START_ARTICLE_\nNord-du-Qu\xc3\xa9bec\n_START_PARAGRAPH_\nNord-du-Qu\xc3\xa9bec (franska: "Norra Qu\xc3\xa9bec") \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta av de 17 regionerna i den kanadensiska provinsen Qu\xc3\xa9bec. Regionen t\xc3\xa4cker en yta p\xc3\xa5 840\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2 \xe2\x80\x93 55\xc2\xa0% av provinsens yta \xe2\x80\x93 men dess befolkning motsvarar bara 0,5\xc2\xa0% av provinsens. Nord-du-Qu\xc3\xa9bec str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n Ungavahalv\xc3\xb6n l\xc3\xa4ngst i norr och upptar hela provinsen norr om 55\xc2\xb0\xc2\xa0N plus ett omkring 500-600\xc2\xa0km brett omr\xc3\xa5de ned till 49\xc2\xb0\xc2\xa0N i s\xc3\xb6der (motsvarande str\xc3\xa4ckan fr\xc3\xa5n Ume\xc3\xa5 ned till norra Frankrike). Regionen grundades 1966 under namnet Nouveau-Qu\xc3\xa9bec och bytte 1987 namn till det nuvarande._NEWLINE_Nord-du-Qu\xc3\xa9bec \xc3\xa4r uppdelat i tv\xc3\xa5 omr\xc3\xa5den. Regionen norr om 55\xc2\xb0\xc2\xa0N, Kativik (namnet p\xc3\xa5 det administrativa territoriet), utg\xc3\xb6r den st\xc3\xb6rre delen av Nunavik (inuiternas traditionella omr\xc3\xa5de i Qu\xc3\xa9bec) och best\xc3\xa5r i huvudsak av tundra. N\xc3\xa4stan alla inv\xc3\xa5nare \xc3\xa4r inuiter._NEWLINE_Den s\xc3\xb6dra delen, Jam\xc3\xa9sie, mellan Jamesbukten och Otishbergen, administreras av Jamesbuktens regionala utvecklingsr\xc3\xa5d (Conseil r\xc3\xa9gional de d\xc3\xa9veloppement de la Baie-James). St\xc3\xb6rre delen av inv\xc3\xa5narna \xc3\xa4r First Nations (indianer), cree och naskapi, tillsammans med Jam\xc3\xa9siens, inv\xc3\xa5nare med europeisk bakgrund. Omr\xc3\xa5det best\xc3\xa5r huvudsakligen av tajga._NEWLINE_I Nord-du-Qu\xc3\xa9bec finns fjorton inuitbyar, nio creebyar och en naskapiby vid sidan av fem Jam\xc3\xa9sienkommuner. En av de senare \xc3\xa4r kommunen Baie-James som t\xc3\xa4cker 350\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2 (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r med Sveriges 450\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2) och rymmer \xc3\xa5tta bos\xc3\xa4ttningar.'