b'\n_START_ARTICLE_\nFly-by-wire\n_START_PARAGRAPH_\nFly-by-wire inneb\xc3\xa4r att pilotens man\xc3\xb6vrering av de mekaniska styrreglagen \xc3\xb6verf\xc3\xb6rs till flygplanets roder helt utan mekanisk kontakt. Ist\xc3\xa4llet skickas elektriska signaler fr\xc3\xa5n reglagen till redundanta datorer / elektroniska system, som i sin tur man\xc3\xb6vrerar hydraulik / roder. Piloten "flyger" datorn, och datorn i sin tur flyger planet. _NEWLINE_Namnet "Fly-by-wire" kommer ifr\xc3\xa5n att man\xc3\xb6vreringen sker via elektriska kablar (wires)._NEWLINE_Syftet \xc3\xa4r att f\xc3\xb6rhindra den i s\xc3\xa4rklass vanligaste orsaken till flygkrascher, "pilot error", att piloten flugit planet fel. Detta \xc3\xa4r orsaken till ca 70\xc2\xa0% av alla flygolyckor med d\xc3\xb6dlig utg\xc3\xa5ng._NEWLINE_Eftersom piloterna inte har direkt kontroll \xc3\xb6ver rodren, det finns datorer emellan dem, kan man programmera in begr\xc3\xa4nsningar mot farliga man\xc3\xb6vrer, till exempel f\xc3\xb6r kraftig lutning av planet. Styrdatorerna \xc3\xb6vervakar hela tiden hastighet, motorer, lutning m.m. och stabiliserar genast planet om piloten flyger utanf\xc3\xb6r inprogrammerade s\xc3\xa4kerhetsgr\xc3\xa4nser. S\xc3\xa4kerheten i flygningar har \xc3\xb6kat kraftigt med denna teknik, men den har inneburit att piloter m\xc3\xa5ste l\xc3\xa4ra sig ett helt nytt s\xc3\xa4tt att flyga. _NEWLINE_Tv\xc3\xa5 baksidor med tekniken \xc3\xa4r dels att om flygplanets sensorer slutar fungera eller ger felsignal, kan det vara sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r piloterna att korrekt identifiera felet och f\xc3\xa5 kontroll \xc3\xb6ver planet (t .ex. haveriet med Air France Flight 447 2009). Dels att all information om vad flygplanet g\xc3\xb6r visas i instrument, piloten kan bara f\xc3\xa5 information visuellt. I mekaniska system kan man direkt k\xc3\xa4nna mycket av vad flygplanet g\xc3\xb6r.   _NEWLINE_Elektroniska styrsystem utvecklades f\xc3\xb6rst i stridsflygplan. Concorde var det f\xc3\xb6rsta civila plan som utvecklades med denna teknik. Idag anv\xc3\xa4nds den i flera civila flygplan, den europeiska tillverkaren Airbus anv\xc3\xa4nder den i samtliga flygplansmodeller. Den finns i franska Dassault Falcon 7X, och Boeing anv\xc3\xa4nder den i 777-serien. Det \xc3\xa4r dock fortfarande ovanligt p\xc3\xa5 helikoptrar._NEWLINE_Saab 39 Gripen har Fly-by-wire, det flygs med ett reglage av Joystick-typ som \xc3\xa4r kopplad till en dator. Tidigare SAAB modeller hade hydraulisk styrning via reglaget. De haverier som uppstod i b\xc3\xb6rjan var knutna till kopplingen mellan maskin och m\xc3\xa4nniska. Det hydrauliska systemet liknade genom sin tr\xc3\xb6ghet det wire-system som till en b\xc3\xb6rjan fanns i flygplan. Det nya systemet med en styrspak kopplad till en dator, saknade det mekaniska motst\xc3\xa5nd som de \xc3\xa4ldre styrspakarna gav. Detta bidrog till att piloten \xc3\xb6verkompenserade och katastrofen var ett faktum. De datorchipp som till en b\xc3\xb6rjan anv\xc3\xa4ndes i Gripen var av typen Intel 80286 och programvaran var skriven Assembler.'