b'\n_START_ARTICLE_\nPenningm\xc3\xa4ngd\n_START_SECTION_\nSamspel mellan centralbank och privatbanker\n_START_PARAGRAPH_\nPenningm\xc3\xa4ngden \xc3\xb6kas genom ett samspel mellan centralbanken, som har monopol p\xc3\xa5 att trycka sedlar och mynt, och privatbankerna, som \xc3\xb6kar penningm\xc3\xa4ngden genom utl\xc3\xa5ning mot s\xc3\xa4kerhet. S\xc3\xa4kerheter f\xc3\xb6r dessa skulder kan vara till exempel bost\xc3\xa4der och aktier. Fordringarna anv\xc3\xa4nds sedan likst\xc3\xa4llt centralbankens pengar av allm\xc3\xa4nheten._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 system f\xc3\xb6r att begr\xc3\xa4nsa hur mycket banker kan l\xc3\xa5na ut \xc3\xa4r reservkrav och kapitalt\xc3\xa4ckningskrav. Reservkrav inneb\xc3\xa4r att banken m\xc3\xa5ste h\xc3\xa5lla en del av ins\xc3\xa4ttningarna som reserv, medan kapitalt\xc3\xa4ckningskrav inneb\xc3\xa4r att banken m\xc3\xa5ste garantera utl\xc3\xa5ningen (riskv\xc3\xa4gt) med eget kapital. I Sverige till\xc3\xa4mpas kapitalt\xc3\xa4ckningskrav vilket regleras av Lagen om kapitalt\xc3\xa4ckning och stora exponeringar (SFS 2006:1372)._NEWLINE_2 kap 1 \xc2\xa7: Ett institut skall vid varje tidpunkt ha en kapitalbas som_NEWLINE_1. motsvarar minst summan av kapitalkraven f\xc3\xb6r kreditrisker, marknadsrisker och operativa risker ber\xc3\xa4knade enligt 3-8 \xc2\xa7\xc2\xa7, eller..._NEWLINE_2 kap 3 \xc2\xa7: F\xc3\xb6r kreditrisker kr\xc3\xa4vs ett kapital som motsvarar minst \xc3\xa5tta procent av institutets riskv\xc3\xa4gda exponeringsbelopp ber\xc3\xa4knat enligt 4 kap._NEWLINE_Riktlinjerna f\xc3\xb6r hur stora reserver som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r olika typer av kunder, och andra regler f\xc3\xb6r kreditgivningen, ges av Bank for International Settlements.'