b'\n_START_ARTICLE_\nPeder Hjort\n_START_PARAGRAPH_\nPeder Hjort, f\xc3\xb6dd den 19 juli 1793 i Taarnby, d\xc3\xb6d den 11 november 1871 i K\xc3\xb6penhamn, var en dansk skriftst\xc3\xa4llare. Han var son till Viktor Kristian Hjort._NEWLINE_\xc3\x85r 1811 blev Hjort student, \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t studiet av estetik och tysk filosofi och skrev 1815 en avhandling Om Digteren Ingemann og hans V\xc3\xa6rker, i vilken han klandrade dennes abstraktioner och sentimentalitet. Under den litter\xc3\xa4ra fejden mellan \xc3\x96hlenschl\xc3\xa4ger och Baggesen h\xc3\xb6rde han till den sistn\xc3\xa4mndes skarpaste motst\xc3\xa5ndare. Sedan han 1817\xe2\x80\x931821 vistats i Tyskland, Italien och Frankrike, var han 1822\xe2\x80\x931849 lektor i tyska spr\xc3\xa5ket vid Sor\xc3\xb6 akademi och levde d\xc3\xa4refter som privatman i K\xc3\xb6penhamn, med titeln professor. Hjort var en av Danmarks mest alstringsrika och m\xc3\xa5ngsidiga f\xc3\xb6rfattare. Hans f\xc3\xb6rsta skrifter var filosofiska, Johann Scotus Erigena, oder von dem Ursprung einer christlichen Philosophie (1823), som tilldrog sig ganska stor uppm\xc3\xa4rksamhet i utlandet, och L\xc3\xa6ren om Viljens Frihed (1825), ett inl\xc3\xa4gg i striden mot F.G. Howitz determinism. D\xc3\xa4refter f\xc3\xb6ljde flera spr\xc3\xa5kvetenskapliga skrifter, i vilka han sl\xc3\xb6t sig till Rask och Grimm. Bland dessa \xc3\xa4r Kortfattet tydsk Sprogl\xc3\xa6re (1829; 7:e upplagan 1858; svensk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning "Tysk grammatik", flera \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttningar och upplagor) mest k\xc3\xa4nd. En l\xc3\xa4sebok f\xc3\xb6r borgar- och allmogeskolor, Den danske B\xc3\xb8rneven (1839), fick en mycket stor utbredning (8:e upplagan utkom 1869; 9:e och 10:e upplagorna efter Hjorts d\xc3\xb6d), och en samling Gamle og nye Psalmer upplevde p\xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xa5r tre upplagor (1:a upplagan, 1838, hade titeln Psalmer og B\xc3\xb8nner). _NEWLINE_D\xc3\xa4rj\xc3\xa4mte deltog Hjort med stor iver i den offentliga diskussionen om alla slags litter\xc3\xa4ra och politiska sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l samt f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade sig rykte som en mycket stridbar och skarp polemiker. Kraftigt h\xc3\xa4vdade han Danmarks r\xc3\xa4tt i den slesvigska fr\xc3\xa5gan (Breve om det slesvig-holstenske R\xc3\xb8re, af L. S. Navne, 1847\xe2\x80\x931848). Han f\xc3\xb6rfattade efter 1850 flera flygskrifter om uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llandet av danska spr\xc3\xa5ket i mellersta Slesvig. Men samtidigt var han en avgjord motst\xc3\xa5ndare till det nationalliberala partiet och verkade ivrigt f\xc3\xb6r helstaten. Den politiska skandinavismen bek\xc3\xa4mpade han energiskt, men var en varm anh\xc3\xa4ngare av Nordens andliga enhet. \xc3\x85ren 1852\xe2\x80\x931867 utgav Hjort en samling mindre uppsatser i 4 band (en politisk, en kyrklig-etisk, en konsthistorisk och en litteraturhistorisk avdelning): Kritiske Bidrag til nyere dansk T\xc3\xa6nkemaades og Dannelses Historie. Liksom denna vittnade om hans omfattande andliga intresse, s\xc3\xa5 lade tv\xc3\xa5 stora Udvalg af Breve fra M\xc3\xa6nd og Kvinder till P. Hjort (2 band, 1867\xe2\x80\x931869) i dagen, vilka vidstr\xc3\xa4ckta litter\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rbindelser han \xc3\xa4gde. En av Hjort f\xc3\xb6rfattad Udsigt over nyere dansk Literatur, ursprungligen skriven (1827\xe2\x80\x931830) f\xc3\xb6r Atterboms tidskrift Svea, utgavs 1872.'