b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85ngturbin\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ngturbin \xc3\xa4r en maskin som omvandlar den termiska energin och r\xc3\xb6relseenergin i trycksatt vatten\xc3\xa5nga till en mekanisk rotationsr\xc3\xb6relse. Uppfinnandet av \xc3\xa5ngturbinen i modern tappning har tillskrivits engelsmannen Charles Algernon Parsons 1884, som 1889 grundade C. A. Parsons & Co. i Newcastle (England) f\xc3\xb6r att b\xc3\xb6rja tillverka \xc3\xa5ngturbiner enligt hans koncept. De matematiska sambanden kring \xc3\xa5ngturbiner formulerades kring sekelskiftet 1900 av ingenj\xc3\xb6ren Aurel Stodola (1859\xe2\x80\x931942), sedermera professor i str\xc3\xb6mningsmekanik, verksam vid Polytechnikum i Z\xc3\xbcrich._NEWLINE_\xc3\x85ngturbiner k\xc3\xa4nnetecknas liksom andra \xc3\xa5ngmaskiner av yttre f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning till skillnad fr\xc3\xa5n gasturbiner d\xc3\xa4r f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningen sker internt. Man skiljer mellan aktions- och reaktions\xc3\xa5ngturbiner. I aktions\xc3\xa5ngturbinen sker \xc3\xa5ngans expansion huvudsakligen i fasta munstycken eller ledskenekanaler medan i reaktions\xc3\xa5ngturbinen expansionen till stor del sker \xc3\xa4ven i de roterande skovelkanalerna._NEWLINE_F\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren till \xc3\xa5ngturbinen uppfanns redan 100 \xc3\xa5r f.Kr., men det var f\xc3\xb6rst under senare delen av 1800-talet som den b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas kommersiellt. Den ersatte snart \xc3\xa5ngmaskinen (definierad som en kolvmaskin med yttre f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning), som hade betydligt s\xc3\xa4mre verkningsgrad (10% \xe2\x80\x93 20%), och anv\xc3\xa4nds idag fr\xc3\xa4mst i maskiner f\xc3\xb6r produktion av elektrisk energi och f\xc3\xb6r fartygsdrift. _NEWLINE_\xc3\x85ngturbinen tar vid d\xc3\xa4r dieselmotorn inte r\xc3\xa4cker till med avgivna effekter i omr\xc3\xa5det fr\xc3\xa5n 1\xc2\xa0MW upp till 1\xc2\xa0800\xc2\xa0MW (motsvarande 1\xc2\xa0360\xc2\xa0hk \xe2\x80\x93 2\xc2\xa0448\xc2\xa0000\xc2\xa0hk) och anv\xc3\xa4nds framf\xc3\xb6rallt i kraftverk f\xc3\xb6r att driva el-generatorer. \xc3\x85ngturbiner i kraftverk f\xc3\xb6r produktion av elektricitet d\xc3\xa4r \xc3\xa5ngan genereras genom upphettning av vatten genom atomklyvning av uran eller f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nning av kol tillh\xc3\xb6r de mest avancerade formerna av \xc3\xa5ngturbiner med de h\xc3\xb6gsta avgivna effekterna.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb6rsta uppfinningarna\n_START_PARAGRAPH_\nRedan Heron beskrev omkring 100 f.Kr. en ih\xc3\xa5lig kula som var vridbart anordnad \xc3\xb6ver ett k\xc3\xa4rl, vilket delvis var fyllt med vatten. Vid upphettning underifr\xc3\xa5n avgavs \xc3\xa5nga under ett svagt \xc3\xb6vertryck. Denna \xc3\xa5nga str\xc3\xb6mmade in i kulan och sedan ut genom tv\xc3\xa5 diametralt mot varandra placerade r\xc3\xb6r. R\xc3\xb6rens mynningar var b\xc3\xb6jda s\xc3\xa5 att den utstr\xc3\xb6mmande \xc3\xa5ngan genom sin reaktionskraft alstrade ett vridningsmoment, vilket fick kulan att rotera. Trots att den aldrig kom till n\xc3\xa5gon praktisk anv\xc3\xa4ndning kan denna apparat betraktas som den f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ngturbinen._NEWLINE_\xc3\x85r 1629 konstruerade italienaren G. Branca en annan apparat best\xc3\xa5ende av ett ih\xc3\xa5ligt k\xc3\xa4rl delvis fyllt med vatten och f\xc3\xb6rsett med en tr\xc3\xa5ng \xc3\xb6ppning. Vid upphettning avdunstade vatten och den bildade \xc3\xa5ngan utstr\xc3\xb6mmade genom \xc3\xb6ppningen, vilken var formad till ett munstycke. Den utstr\xc3\xb6mmande \xc3\xa5ngstr\xc3\xa5len tr\xc3\xa4ffade ett skovelhjul som sattes i rotation genom \xc3\xa5ngans st\xc3\xb6t mot skovlarna. \xc3\x84ven om denna apparat aldrig kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r att alstra n\xc3\xa5gon kraft, kan den betraktas som f\xc3\xb6rebilden till aktions\xc3\xa5ngturbinen.\n_START_SECTION_\nDen snabba utvecklingen under industrialismen\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ngturbinen som anv\xc3\xa4ndes kommersiellt utvecklades av den brittiske ingenj\xc3\xb6ren Charles Algernon Parsons. Denna kom ut p\xc3\xa5 marknaden \xc3\xa5r 1884. Parsonsturbinen \xc3\xa4r en kombination av en aktions- och en reaktionsturbin. \xc3\x85ngan expanderar n\xc3\xa4mligen s\xc3\xa5v\xc3\xa4l i ledskenorna som i skovlarna och ut\xc3\xb6var p\xc3\xa5 grund av den vid den f\xc3\xb6rra expansionen vunna hastigheten aktionsverkan p\xc3\xa5 skovlarna. Det var denna typ av turbin som anv\xc3\xa4ndes i v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta turbindrivna fartyg, Turbinia._NEWLINE_Den svenske uppfinnaren Gustaf de Laval konstruerade p\xc3\xa5 1870-talet en reaktions\xc3\xa5ngturbin av mycket enkelt slag f\xc3\xb6r att driva de mj\xc3\xb6lkseparatorer han tidigare uppfunnit. Denna f\xc3\xb6rbrukade emellertid mycket \xc3\xa5nga och \xc3\xb6vergavs snart. De Laval v\xc3\xa4nde sig sedan fr\xc3\xa5n reaktionsprincipen och konstruerade i slutet av 1880-talet sin f\xc3\xb6rsta aktions\xc3\xa5ngturbin, som snart nog visade sig f\xc3\xa4rdig f\xc3\xb6r praktisk anv\xc3\xa4ndning. I de Laval-turbinen, vilket denna typ fortfarande kallas, sker all expansion inuti munstyckena och ingen i skovlarna. Den \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes en ren aktionsturbin._NEWLINE_P\xc3\xa5 1890- och 1900-talen b\xc3\xb6rjade flera framst\xc3\xa5ende konstrukt\xc3\xb6rer och firmor att intressera sig f\xc3\xb6r \xc3\xa5ngturbiner. S\xc3\xa5lunda konstruerade fransmannen Auguste Rateau i Paris en \xc3\xa5ngturbin, best\xc3\xa5ende av ett flertal turbinhjul med en skovelserie per hjul och arbetande med successiv expansion och ren aktion. Turbinen hade till en b\xc3\xb6rjan att k\xc3\xa4mpa med en del sv\xc3\xa5righeter, men vann betydande framg\xc3\xa5ng, s\xc3\xa4rskilt sedan firman Oerlikon modifierat den. Firman Escher Wyss i Z\xc3\xbcrich introducerade 1903 en \xc3\xa5ngturbin p\xc3\xa5 marknaden, Zoelly-turbinen, uppkallad efter sin konstrukt\xc3\xb6r. Denna \xc3\xa4r likaledes en aktionsturbin med successiv expansion och utm\xc3\xa4rks av synnerligen v\xc3\xa4l genomt\xc3\xa4nkta detaljer samt s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r sin str\xc3\xa4van att minska antalet turbinhjul s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt som m\xc3\xb6jligt. Under det att Rateau i sina f\xc3\xb6rsta turbiner anv\xc3\xa4nde \xc3\xa4nda upp till 36 stycken turbinhjul anv\xc3\xa4nde Zoelly endast 10. D\xc3\xa4rigenom vann \xc3\xa5ngturbinen i enkelhet och drifts\xc3\xa4kerhet._NEWLINE_Den tyska firman AEG (Allgemeine Elektricit\xc3\xa4ts Gesellschaft) b\xc3\xb6rjade efter en del egna mindre lyckade experiment att samarbeta med General Electric Co. i USA, som exploaterade Curtis-turbinen. AEG konstruerade om denna och lyckades skapa en \xc3\xa5ngturbintyp som vann stor framg\xc3\xa5ng._NEWLINE_Omkring \xc3\xa5r 1905 b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5ngturbinen att utvecklas starkt, varefter de olika konstruktionerna alltmer b\xc3\xb6rjade n\xc3\xa4rma sig varandra._NEWLINE_Sedan den schweiziska firman Brown Boveri & Co. (sedermera ihopslagen med ASEA till ABB) b\xc3\xb6rjat tillverka Parsonsturbinen, genomgick den samtidigt mycket viktiga och lyckade konstruktions\xc3\xa4ndringar. Den mest betydande \xc3\xa4ndringen var att den f\xc3\xb6rsta delen av trumman ersattes med ett turbinhjul med tv\xc3\xa5 hastighetsserier. Brown-Boveriturbinen \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes en kombinerad turbintyp i likhet med AEG-turbinen. Den skiljer sig d\xc3\xa4rigenom, att turbinens senare del utg\xc3\xb6res av Parsons reaktionstrumma._NEWLINE_\xc3\x84ven f\xc3\xb6retagen Sulzer, Tosi, Gebr\xc3\xbcder Stork, Westinghouse, Allis-Chalmers m. fl. b\xc3\xb6rjade tillverka \xc3\xa5ngturbiner. \xc3\x84ven i Sverige vann \xc3\xa5ngturbinindustrin alltmer terr\xc3\xa4ng. De Laval-turbinen i sin ursprungliga form hade problemet att dess effekt var relativt begr\xc3\xa4nsad. AB De Laval b\xc3\xb6rjade emellertid omkring 1905 konstruera \xc3\xa5ngturbiner f\xc3\xb6r stora kraftbelopp, s\xc3\xa5 kallade De Laval-multipelturbiner. Dessa arbetade i likhet med den ursprungliga de Laval-turbinen med ren aktion och utgjordes av ett antal turbinhjul, varav det f\xc3\xb6rsta konstruerades med antingen en eller tv\xc3\xa5 skovelserier, de f\xc3\xb6ljande vanligen med en skovelserie._NEWLINE_Den slovakiske ingenj\xc3\xb6ren Aurel Stodola (1859\xe2\x80\x931942) som verkade p\xc3\xa5 den tekniska l\xc3\xa4roanstalten Polytechnikum i Z\xc3\xbcrich som professor i maskinkonstruktion (fr\xc3\xa5n 1892) ans\xc3\xa5gs vara ledande p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det turbiner i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet och konsulterades av m\xc3\xa5nga ingenj\xc3\xb6rer n\xc3\xa4r utvecklingen av \xc3\xa5ngturbiner tog fart i Europa, d\xc3\xa4ribland Birger Ljungstr\xc3\xb6m n\xc3\xa4r han tog fram sin dubbelrotorturbin som ledde fram till Ljungstr\xc3\xb6mturbinen. \xc3\x84ven Gustaf Dal\xc3\xa9n studerade Stodolas teorier om turbiner n\xc3\xa4r han under ett \xc3\xa5r (1896-1897) efter sin civilingenj\xc3\xb6rsexamen i Sverige studerade vid Polytechnikum i Z\xc3\xbcrich.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96verl\xc3\xa4gsen kolv\xc3\xa5ngmaskinen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ngturbinen hade i b\xc3\xb6rjan sv\xc3\xa5rt att h\xc3\xa4vda sig mot den konventionella kolv\xc3\xa5ngmaskinen som hade funnit m\xc3\xa5nga till\xc3\xa4mpningar och f\xc3\xb6rfinats under en l\xc3\xa5ng tid, genom att \xc3\xa5ngturbinen hade v\xc3\xa4sentligt h\xc3\xb6gre tillverkningskostnad och krav p\xc3\xa5 mycket h\xc3\xb6gre precision i tillverkningen genom sm\xc3\xa5 spel och h\xc3\xb6ga varvtal. Emellertid gjorde sig \xc3\xa5ngturbinens f\xc3\xb6rdelar snart g\xc3\xa4llande och man fick tillg\xc3\xa5ng till nya avancerade verktygsmaskiner. Den var l\xc3\xa4ttsk\xc3\xb6tt, tog mindre plats, hade en betydligt h\xc3\xb6gre verkningsgrad och kunde enkelt anslutas till elektriska generatorer f\xc3\xb6r produktion av elstr\xc3\xb6m. Elkraften var vid tiden runt 1920-25 i stark utveckling b\xc3\xa5de industriellt, f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4t och f\xc3\xb6r gatubelysning. Genom elkraftverkens starka utveckling \xc3\xb6kades kraven successivt p\xc3\xa5 allt effektstarkare enheter, d\xc3\xa4r \xc3\xa5ngturbinen snart var det enda alternativet f\xc3\xb6r de h\xc3\xb6gre effektklasserna av generatorer. _NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1900-talet fanns en praktisk begr\xc3\xa4nsning i \xc3\xa5ngmaskinens maximalt avgivna effekt p\xc3\xa5 cirka 6\xc2\xa0000 h\xc3\xa4stkrafter (4400 kW) genom att maskiner \xc3\xb6ver den effekten blev ofantligt klumpiga och drog stora m\xc3\xa4ngder br\xc3\xa4nsle, medan \xc3\xa5ngturbinen i rimlig storlek kunde leverera \xc3\xb6ver 50\xc2\xa0000 h\xc3\xa4stkrafter (37\xc2\xa0000 kW)._NEWLINE_Grundl\xc3\xa4ggande f\xc3\xb6r den kompakta konstruktionen av \xc3\xa5ngturbinen var att den arbetade med ett l\xc3\xa5gt avgivet moment men mycket h\xc3\xb6gt varvtal, d\xc3\xa4r \xc3\xa5ngmaskinen hade det motsatta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet. Genom anv\xc3\xa4ndning av kuggv\xc3\xa4xlar kan turbinvarvtalet anpassas till den drivna enhetens nominella varvtalsomr\xc3\xa5de. P\xc3\xa5 grund av m\xc3\xb6jligheten till betydligt h\xc3\xb6gre effekt, en v\xc3\xa4senligt h\xc3\xb6gre verkningsgrad och kompaktare konstruktioner hade \xc3\xa5ngturbiner redan omkring 1925 helt tagit \xc3\xb6ver som kraftk\xc3\xa4lla i de st\xc3\xb6rre elkraftverken. \xc3\x85ngmaskiner anv\xc3\xa4ndes trots detta under l\xc3\xa5ng tid i mindre elkraftverk och f\xc3\xb6r drivning av mindre maskiner i m\xc3\xa5nga till\xc3\xa4mpningar genom den l\xc3\xa4gre investeringskostnaden._NEWLINE_\xc3\x85ngturbiner f\xc3\xb6r drivning av koleldade lokomotiv som ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r de kolv\xc3\xa5ngmaskinsdrivna lokomotiven b\xc3\xb6rjade tillverkas i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1920-talet f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 fram lok med h\xc3\xb6gre effekt, d\xc3\xa4r br\xc3\xb6derna Birger och Fredrik Ljungstr\xc3\xb6m var f\xc3\xb6rst i Sverige. De startade utvecklingen av egna lok i en prototypverkstad som de uppf\xc3\xb6rde i G\xc3\xa5shaga p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6 omkring 1918, men s\xc3\xa5lde sen tillverkninglicenserna f\xc3\xb6r sina lokomotiv till bland andra Nydqvist & Holm. Man kunde p\xc3\xa5visa en 40\xc2\xa0procent besparing av br\xc3\xa4nslet (kol), j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med kolv\xc3\xa5ngmaskindrivna lokomotiv. \xc3\x85ngturbinerna i Ljungstr\xc3\xb6ms lokomotiv hade ett varvtal omkring 10\xc2\xa0000 r/min med en avgiven effekt i storleksordningen 1\xc2\xa0300-1\xc2\xa0500 kW. I b\xc3\xb6rjan av 1930-talet kom \xc3\xa5ngturbindrivna och kolv\xc3\xa5ngmaskinsdrivna lokomotiv inom ett tiotal \xc3\xa5r att helt ers\xc3\xa4ttas av elektriskt eller dieselelektriskt drivna lokomotiv._NEWLINE_\xc3\x85ngturbinen l\xc3\xa5g som grund till den senare gasturbinen och jetmotorn.\n_START_SECTION_\nAktionsturbin\n_START_PARAGRAPH_\nI aktionsturbiner sker \xc3\xa5ngans expansion endast i fasta kanaler. N\xc3\xa4r \xc3\xa5ngan expanderar \xc3\xb6kar dess hastighet och \xc3\xa5ngan bl\xc3\xa5ses sedan p\xc3\xa5 turbinhjulet vilket best\xc3\xa5r av skovlar och f\xc3\xa5s att rotera.\n_START_SECTION_\nReaktionsturbin\n_START_PARAGRAPH_\nI reaktionsturbiner sker \xc3\xa5ngans expansion b\xc3\xa5de i de fasta ledskenorna och i l\xc3\xb6phjulets skovelkanaler.\n_START_SECTION_\nParsonsturbin\n_START_PARAGRAPH_\nParsonsturbinen l\xc3\xa5ter \xc3\xa5ngan expandera successivt i ett stort antal p\xc3\xa5 varandra f\xc3\xb6ljande ledskene- och skovelkanaler. Den roterande delen utg\xc3\xb6rs av en trumma, p\xc3\xa5 vilken ett antal skovelringar sitter. Mellan varje par skovelringar sitter en ring av stillast\xc3\xa5ende ledskenor. \xc3\x85ngan str\xc3\xb6mmar under expansion genom dessa ledskene- och skovelkanaler, vilkas sektionsareor \xc3\xb6kas, i den m\xc3\xa5n expansionen fortskrider. F\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta denna \xc3\xb6kning \xc3\xb6kas skovell\xc3\xa4ngderna, skovelvinklarna liksom \xc3\xa4ven trummans diameter._NEWLINE_Parsonsturbinen \xc3\xa4r inte en ren reaktionsturbin, utan en kombinerad aktions- och reaktionsturbin. \xc3\x85ngan expanderar n\xc3\xa4mligen s\xc3\xa5v\xc3\xa4l i ledskenorna som i skovlarna och ut\xc3\xb6var p\xc3\xa5 grund av den vid den f\xc3\xb6rra expansionen vunna hastigheten aktionsverkan p\xc3\xa5 skovlarna. F\xc3\xb6r att balansera det axialtryck, som uppst\xc3\xa5r p\xc3\xa5 trumman, anbringas s\xc3\xa4rskilda kolvar p\xc3\xa5 densamma, vilka p\xc3\xa5verkas av motsvarande axialkrafter i motsatt riktning. En v\xc3\xa4sentlig f\xc3\xb6rdel hos Parsonsturbinen l\xc3\xa5g d\xc3\xa4ri, att kuggv\xc3\xa4xel ej erfordrades f\xc3\xb6r turbinens direktkoppling till elektrisk generator, pump e.d. Genom expansionens uppdelning erh\xc3\xb6lls n\xc3\xa4mligen l\xc3\xa4gre \xc3\xa5nghastigheter, vilka d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ej erfordrade s\xc3\xa5 h\xc3\xb6ga periferihastigheter som hos De Lavalturbinen.\n_START_SECTION_\nElkraftsproduktion\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r \xc3\xa5ngturbiner anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att generera v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6m m\xc3\xa5ste turbinens varvantal r\xc3\xa4tta sig efter den elektriska generatorn. Detta eftersom generatorns varvtal p\xc3\xa5verkar den frekvens som ges till n\xc3\xa4tet. I Europa anv\xc3\xa4nds frekvensen 50 Hz, vilket inneb\xc3\xa4r att hastigheten p\xc3\xa5 generatorn f\xc3\xa5r vara maximalt 3\xc2\xa0000 varv per minut. F\xc3\xb6r att k\xc3\xb6ra turbiner s\xc3\xa5 billigt som m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man h\xc3\xa5lla varvantalet uppe s\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt som m\xc3\xb6jligt, och \xc3\xa5ngturbinerna konstrueras d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6r 3\xc2\xa0000 varv per minut.\n_START_SECTION_\nFartygsdrift\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ngturbinen anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r fartygsdrift. Redan i dess allra f\xc3\xb6rsta utveckling f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Parsons anv\xc3\xa4nda sin turbin som drivmotor i en liten b\xc3\xa5t. Den var endast om 10 h\xc3\xa4stkrafter och f\xc3\xb6rsedd med dubbelsidig kuggv\xc3\xa4xel till propelleraxlarna. 1897 byggde han emellertid det med \xc3\xa5ngturbiner (om 2\xc2\xa0000 hkr) f\xc3\xb6rsedda f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksfartyget Turbinia om 44,8 ton och uppn\xc3\xa5dde d\xc3\xa4rmed 34,5 knops fart. 1898 byggdes torpedjagaren Viper om 370 ton, 11\xc2\xa0500 hkr samt 36 knop och sedan f\xc3\xb6ljde i England den ena jagaren efter den andra i allt snabbare f\xc3\xb6ljd.\n_START_SECTION_\nProblematik\n_START_PARAGRAPH_\nDen stora sv\xc3\xa5righeten vid fartygsdrift l\xc3\xa5g till en b\xc3\xb6rjan i den bristande \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmelsen mellan \xc3\xa5ngturbinens och propelleraxelns ekonomiskt gynnsammaste varvtal. \xc3\x85ngturbinen b\xc3\xb6r helst arbeta med 2\xc2\xa0000 - 5\xc2\xa0000 varv per minut, medan propellerns varvtal inte b\xc3\xb6r vara h\xc3\xb6gre \xc3\xa4n 80 varv per minut vid vanliga last\xc3\xa5ngare, och n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 hundra varv vid mera snabbg\xc3\xa5ende fartyg. Parsons s\xc3\xa5g till en b\xc3\xb6rjan utvecklingen i en direktkoppling mellan turbin och propelleraxel. F\xc3\xb6r att \xc3\xa5stadkomma detta m\xc3\xa5ste fordringarna p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g ekonomi f\xc3\xb6r \xc3\xa5ngturbinen och h\xc3\xb6g propellerverkningsgrad starkt reduceras, medan det gemensamma varvtalet varken kunde passa \xc3\xa5ngturbinen eller propellern. F\xc3\xb6r att i m\xc3\xb6jligaste grad minska denna ol\xc3\xa4genhet uppfann Parsons f\xc3\xb6r fartyg med tv\xc3\xa5 eller flera propelleraxlar den s\xc3\xa5 kallade seriekopplingen, det vill s\xc3\xa4ga att \xc3\xa5ngan f\xc3\xb6rst arbetade i \xc3\xa5ngturbinen p\xc3\xa5 till exempel mittaxeln, d\xc3\xa4refter i \xc3\xa5ngturbinen p\xc3\xa5 babordsaxeln och slutligen i \xc3\xa5ngturbinen p\xc3\xa5 styrbordsaxeln. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att vid tre axlar \xc3\xa5ngan str\xc3\xb6mmade genom varje turbin parallellt s\xc3\xa5 arbetade hela \xc3\xa5ngm\xc3\xa4ngden genom samtliga turbiner, men i st\xc3\xa4llet uppdelades tryckfallet i tre delar. D\xc3\xa4rigenom kunde de olika \xc3\xa5ngturbinerna konstrueras mera ekonomiskt f\xc3\xb6r ett visst varvtal \xc3\xa4n med den vanliga anordningen. Seriekopplingen vann insteg p\xc3\xa5 n\xc3\xa4stan alla under det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rtiondet byggda turbinfartygen. Den vanligaste anordningen med tre axlar var dock att \xc3\xa5ngan, sedan den arbetat i \xc3\xa5ngturbinen p\xc3\xa5 mittaxeln, uppdelades i tv\xc3\xa5 lika str\xc3\xb6mmar, och halva \xc3\xa5ngm\xc3\xa4ngden arbetade s\xc3\xa5ledes i vardera av de b\xc3\xa5da sidoaxelturbinerna. D\xc3\xa4rigenom fick man b\xc3\xa4ttre man\xc3\xb6verf\xc3\xa4rdighet och enklare r\xc3\xb6ranordningar._NEWLINE_En annan sv\xc3\xa5righet, framf\xc3\xb6rallt hos \xc3\xb6rlogsfartyg, var att \xc3\xa4ven om ekonomin vid maxfart blev god, s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrades den v\xc3\xa4sentligt vid reducerad fart. Vanligen l\xc3\xa5g den marschfarten under halva maxfarten, och fartyget f\xc3\xb6rbrukade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r vid denna endast en tiondel och mindre av maximieffekten. Samtidigt sj\xc3\xb6nk propellerns varvtal till under halva varvtalet vid forcering. \xc3\x85 andra sidan var f\xc3\xb6rdelarna vid \xc3\xa5ngturbindrift stora; man uppn\xc3\xa5dde frihet fr\xc3\xa5n vibrationer, enklare och tryggare sk\xc3\xb6tsel, inga varmg\xc3\xa5ngar i lager m. m. Sm\xc3\xa5ningom lyckades Parsons f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra ekonomin, s\xc3\xa4rskilt vid marschfart, genom att f\xc3\xb6re den normala \xc3\xa5ngturbinen koppla en s\xc3\xa5 kallad kryssturbin, vilken konstruerades f\xc3\xb6r den \xc3\xa5ngm\xc3\xa4ngd, som erfordrades vid marschfart och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r var f\xc3\xb6rsedd med ganska tr\xc3\xa5nga ledskene- och skovelkanaler. Sedan \xc3\xa5ngan expanderat till en viss grad i denna kryssturbin, fortsatte den sin vidare expansion genom de vanliga turbinerna fram till kondensorn. _NEWLINE_F\xc3\xb6r handelsfartygen var fr\xc3\xa5gan avsev\xc3\xa4rt sv\xc3\xa5rare. H\xc3\xb6g \xc3\xa5ngekonomi var d\xc3\xa4r en mycket viktig fordran, och propellerns varvtal kunde inte uppdrivas n\xc3\xa4rmelsevis s\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt som vid \xc3\xb6rlogsfartyg. P\xc3\xa5 grund av detta kunde \xc3\xa5ngturbinen till en b\xc3\xb6rjan komma in p\xc3\xa5 endast n\xc3\xa5gra kanal\xc3\xa5ngare, som hade h\xc3\xb6g fart och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kunde till\xc3\xa5ta ett t\xc3\xa4mligen h\xc3\xb6gt propellervarvtal utan alltf\xc3\xb6r stora ol\xc3\xa4genheter. \xc3\x84ven n\xc3\xa5gra snabbg\xc3\xa5ende atlant\xc3\xa5ngare (t. ex. Mauretania och Lusitania) utrustades med Parsonsturbiner. Man s\xc3\xb6kte genom kombination av \xc3\xa5ngmaskin och \xc3\xa5ngturbin uppn\xc3\xa5 b\xc3\xa4ttre resultat. Medan \xc3\xa5ngturbinens styrka i allm\xc3\xa4nhet ligger p\xc3\xa5 l\xc3\xa5gtrycksomr\xc3\xa5det, d\xc3\xa4r inga l\xc3\xa4ckningar har n\xc3\xa5got inflytande, och \xc3\xa5ngmaskinens p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gtrycksomr\xc3\xa5det, borde en kombination av en h\xc3\xb6gtrycks\xc3\xa5ngmaskin med en eller flera l\xc3\xa5gtrycksturbiner visa sig gynnsam. Flera dylika installationer gjordes med gott ekonomiskt resultat. Emellertid led denna anordning av vissa ol\xc3\xa4genheter, varf\xc3\xb6r utvecklingen \xc3\xa5t det h\xc3\xa5llet avstannade. F\xc3\xb6r att en verkligt god l\xc3\xb6sning av detta ovanligt sv\xc3\xa5ra problem skulle vinnas, m\xc3\xa5ste n\xc3\xa5got nytt komma till, och detta nya blev kuggv\xc3\xa4xeln.\n_START_SECTION_\nBackning\n_START_PARAGRAPH_\nEn stor sv\xc3\xa5righet var backningen. \xc3\x85ngturbinen kunde endast arbeta i en riktning, och vridning av propellerbladen kunde vid denna tid inte anv\xc3\xa4ndas vid st\xc3\xb6rre effekter. Den enda l\xc3\xb6sningen blev d\xc3\xa5 att anv\xc3\xa4nda en s\xc3\xa4rskild backturbin, och denna inbyggdes vanligen i framturbinens l\xc3\xa5gtrycksdel. F\xc3\xb6r att inte maskineriet skulle bli f\xc3\xb6r tungt, m\xc3\xa5ste anspr\xc3\xa5ken p\xc3\xa5 ekonomi f\xc3\xb6r backturbinen starkt reduceras, och f\xc3\xb6ljden av detta blev att backeffekten blev ganska d\xc3\xa5lig, s\xc3\xa4rskilt om \xc3\xa5ngpannorna inte var stora nog.\n_START_SECTION_\nKuggv\xc3\xa4xeln\n_START_PARAGRAPH_\nAB De Lavals \xc3\xa5ngturbin planerade redan 1904 marina \xc3\xa5ngturbiner med kuggv\xc3\xa4xel, men planerna kom ej till utf\xc3\xb6rande p\xc3\xa5 grund av motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n marina sakkunniga. 1910 byggde Parsons det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ngturbinmaskineriet med kuggv\xc3\xa4xel i last\xc3\xa5ngaren Vespasian om 4\xc2\xa0350 ton och omkr. 1\xc2\xa0100 axelh\xc3\xa4stkrafter. Parsons anv\xc3\xa4nde \xc3\xa4ven d\xc3\xa4r sin seriekoppling, det vill s\xc3\xa4ga i detta fall en h\xc3\xb6gtrycks- och en l\xc3\xa5gtrycksturbin, vilka med hj\xc3\xa4lp av kuggdrev arbetade p\xc3\xa5 ett gemensamt l\xc3\xa5ngsammare roterande kugghjul, direkt kopplat med propelleraxeln. Propellervarvtalet kunde nu h\xc3\xa5llas nere i det vid last\xc3\xa5ngare normala genom att \xc3\xa5ngturbinerna arbetade med ett m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger h\xc3\xb6gre varvtal. Genom kuggv\xc3\xa4xelns inf\xc3\xb6rande b\xc3\xb6rjade en storartad utveckling p\xc3\xa5 det maritima \xc3\xa5ngturbinsomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nTurbo-elektrisk drift\n_START_PARAGRAPH_\nEtt annat s\xc3\xa4tt att komma till r\xc3\xa4tta med problemen med den stora skillnaden i varvtal mellan turbinen och propelleraxeln \xc3\xa4r att anv\xc3\xa4nda sig av turbo-elektrisk drift. Allts\xc3\xa5 att \xc3\xa5ngturbinen kopplas till en v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6msgenerator, och propelleraxeln drivs av en elektrisk motor, som f\xc3\xa5r sin str\xc3\xb6m fr\xc3\xa5n \xc3\xa5ngturbingeneratorn. Genom omkastning av polerna kan man backa utan att \xc3\xa5ngturbinens rotationsriktning beh\xc3\xb6ver \xc3\xa4ndras. F\xc3\xb6rdelarna hos den elektriska utv\xc3\xa4xlingen ligger framf\xc3\xb6r allt i att \xc3\xa5ngturbinen \xc3\xa4r helt oberoende av propelleraxeln. Ol\xc3\xa4genheterna \xc3\xa4r \xc3\xa5 andra sidan stora. Anl\xc3\xa4ggningen blir tung och dyr, och verkningsgraden neds\xc3\xa4ttes genom generator- och elektromotorf\xc3\xb6rlusterna.'