b'\n_START_ARTICLE_\nUlriksdals slott\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJacobsdal anlades i en \xc3\xb6dslig och bergig terr\xc3\xa4ng intill Edsviken. Byggherre var Jakob De la Gardie och hans arkitekt och byggm\xc3\xa4stare var Hans Jacob Kristler fr\xc3\xa5n Strasbourg. Kristler arbetade vid samma tid med palatset Makal\xc3\xb6s i Stockholm, varifr\xc3\xa5n han h\xc3\xa4mtade arbetskraft till Jacobsdal. Huvudbyggnaden stod f\xc3\xa4rdig 1644 och arbetena med flygelbyggnaderna avslutades troligen 1645. Slottet var uppf\xc3\xb6rt i senren\xc3\xa4ssans och huvudbyggnaden bestod av tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar och vindsv\xc3\xa5ning._NEWLINE_Slottet blev snabbt ett popul\xc3\xa4rt bes\xc3\xb6ksm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r adel och kungligheter och g\xc3\xa4stades ofta av drottning Kristina. Hon uppskattade det s\xc3\xa5 mycket att hon l\xc3\xa4t sin kr\xc3\xb6ningsprocession 1650 utg\xc3\xa5 d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n._NEWLINE_Slottet s\xc3\xa5ldes 1669 till \xc3\xa4nkedrottningen Hedvig Eleonora. \xc3\x85r 1684 sk\xc3\xa4nkte hon det som fadderg\xc3\xa5va till sin sonson prins Ulrik efter vilken det erh\xc3\xb6ll namnet Ulriksdal. Efter hans d\xc3\xb6d 1685 \xc3\xa5tergick det till Hedvig Eleonora och blev vid hennes d\xc3\xb6d 1715 statens egendom._NEWLINE_Under Lovisa Ulrikas och Gustav III:s tid h\xc3\xb6lls p\xc3\xa5 slottet lysande fester. Det beboddes av \xc3\xa4nkedrottning Sofia Magdalena som dog d\xc3\xa4r 1813 och stod d\xc3\xa4refter obebott fram till 1821. Mellan 1822 och 1849 anv\xc3\xa4nde Karl XIV Johan slottet som invalidinr\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r krigsveteraner fr\xc3\xa5n bland annat finska kriget  och all v\xc3\xa4rdefull inredning flyttades till andra lustslott. Som mest fanns samtidigt 82 invalider p\xc3\xa5 Ulriksdal. Av de avlidna begravdes cirka 200 personer p\xc3\xa5 Invalidkyrkog\xc3\xa5rden som fortfarande ligger i syd\xc3\xb6stra delen av slottsomr\xc3\xa5det._NEWLINE_Slottet f\xc3\xb6rvandlades till ett museum av Karl XV och drottning Lovisa med antika m\xc3\xb6bler, porsliner och konstsamlingar av alla slag. Detta testamenterade kungen till staten och tillh\xc3\xb6r till st\xc3\xb6rre delen statens samlingar i Nationalmuseum. Efter hans d\xc3\xb6d l\xc3\xa4mnades Ulriksdal l\xc3\xa4nge \xc3\xa5t sitt \xc3\xb6de och bar en tid sp\xc3\xa5r av f\xc3\xb6rfall. Drottning Sofia uppeh\xc3\xb6ll sig d\xc3\xa4r vanligen vintertid och hade det enligt riksdagens beslut 1885 som \xc3\xa4nkes\xc3\xa4te till sin d\xc3\xb6d 1913._NEWLINE_Kronprinsparet Gustaf Adolf och Louise Mountbatten disponerade slottet fr\xc3\xa5n 1923 och bodde d\xc3\xa4r ofta resten av livet. Under finska vinterkriget inr\xc3\xa4ttade drottning Louise ett barnhem p\xc3\xa5 slottet f\xc3\xb6r finska krigsbarn.\n_START_SECTION_\nSlottet idag\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1986 \xc3\xa4r slottet \xc3\xb6ppet f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten med visningar maj-oktober. De rum som ing\xc3\xa5r i visningen \xc3\xa4r bland annat Karl XV:s matsal och inredningen fr\xc3\xa5n Gustaf VI Adolfs och drottning Louises tid p\xc3\xa5 slottet. De bevarade rummen har \xc3\xa5terst\xc3\xa4llts med ursprunglig m\xc3\xb6blering. Dessutom anv\xc3\xa4nds vissa av de tidigare bostadsrummen f\xc3\xb6r att visa delar av Gustaf VI Adolfs samlingar av konst och konsthantverk och delar av Gustaf V:s silversamling. I den s\xc3\xb6dra flygeln har V\xc3\xa4rldsnaturfonden WWF sitt svenska huvudkontor.\n_START_SECTION_\nSlottsbyggnaden\n_START_PARAGRAPH_\nSlottsbyggnaden uppf\xc3\xb6rdes cirka 1638\xe2\x80\x931645, men slottet genomgick redan tidigt flera p\xc3\xa5kostade ombyggnader. Hedvig Eleonora hade stora planer f\xc3\xb6r Ulriksdals slott och l\xc3\xa4t Nicodemus Tessin d.\xc3\xa4. utarbeta diverse skisser och f\xc3\xb6rslag eftersom slottets ren\xc3\xa4ssanskarakt\xc3\xa4r inte l\xc3\xa4ngre motsvarade tidens smak. Men penningbrist stoppade projektet och bara mindre ombyggnader genomf\xc3\xb6rdes. F\xc3\xb6r utsmyckningen av slottet anlitades en stab av skickliga hantverkare som \xc3\xa4ven var sysselsatta med arbeten vid Drottningholms slott. Bland dem fanns stuckat\xc3\xb6ren Carlo Carove, f\xc3\xb6rgyllaren Magnus Medelwijk och hovm\xc3\xa5laren Hans Georg M\xc3\xbcller  .._NEWLINE_\xc3\x85r 1728 \xc3\xa5terupptogs byggprocessen under Carl H\xc3\xa5rlemans ledning. H\xc3\xa5rleman f\xc3\xb6rverkligade bland annat ett av de allra f\xc3\xb6rsta brutna mansardtaken i Sverige. I mitten av 1700-talet disponerades slottet av kung Adolf Fredrik och drottning Lovisa Ulrika. Lovisa Ulrika inr\xc3\xa4ttade i det gamla beridarehuset sin f\xc3\xb6rsta teater, idag kallad Confidencen._NEWLINE_Slottets nuvarande yttre h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n 1700-talets mitt. Men dess inre har f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats vid flera tillf\xc3\xa4llen. I synnerhet efter invalidtiden var rummen mycket slitna. Under Karl XV:s tid p\xc3\xa5 slottet nyinreddes stora delar av slottet i en historieromantisk stil med hj\xc3\xa4lp av arkitekten Fredrik Wilhelm Scholander. Han gestaltade bland annat "Riddarsalen", slottets st\xc3\xb6rsta rum, d\xc3\xa4r han prydde den stora \xc3\xb6ppna spisen med en riddarrustning. Han lade \xc3\xa4ven fram f\xc3\xb6rslag till nygestaltning av fasaderna men det kom inte till utf\xc3\xb6rande. Karl XV hade en stor konstsamling som troligen var den st\xc3\xb6rsta enskilda i Sverige. Kungen, sj\xc3\xa4lv m\xc3\xa5lare, hade k\xc3\xb6pt en omfattande samling m\xc3\xa5lningar av fr\xc3\xa4mst samtida nordiska konstn\xc3\xa4rer. I ett s\xc3\xa4rskilt rum fanns kungens samling av fajanser. Under Karl XV:s tid tillkom \xc3\xa4ven Ulriksdals slottskapell (1864\xe2\x80\x931865) och Ulriksdals W\xc3\xa4rdshus (1868).\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ndringar p\xc3\xa5 1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nTill slottets s\xc3\xa4rart h\xc3\xb6r n\xc3\xa5got s\xc3\xa5 ovanligt som en sentida kunglig inredning. Carl Malmsten iordningst\xc3\xa4llde bland annat den gamla Riddarsalen till vardagsrum f\xc3\xb6r kronprins Gustaf VI Adolf i b\xc3\xb6rjan av 1920-talet. Riddarsalens innertak \xc3\xa5terst\xc3\xa4lldes med grova bj\xc3\xa4lkar, en enklare \xc3\xb6ppen spis installerades och v\xc3\xa4ggarna str\xc3\xb6ks vita. Rummet, som \xc3\xa4ven kallas Stora salongen, inreddes med m\xc3\xb6bler som i huvudsak var en g\xc3\xa5va av 8000 stockholmare till kronprinsens br\xc3\xb6llop. De nygiftas \xc3\xb6nskan var att interi\xc3\xb6ren skulle ge en representativ bild av svensk, speciellt stockholmsk, konstsl\xc3\xb6jd fr\xc3\xa5n 1900-talets b\xc3\xb6rjan._NEWLINE_\xc3\x85r 1923 gifte sig den blivande kungen med Louise Mountbatten och Ulriksdals slott har i h\xc3\xb6g grad kommit att f\xc3\xb6rknippas med dem. Deras namnchiffer GAL pryder grinden till slottsparken._NEWLINE_Vapenbilderna p\xc3\xa5 slottsfasaden \xc3\xa4r endast fragmentariskt beskrivna i \xc3\xa4ldre och modern litteratur. Det r\xc3\xb6r sig om vapnet ovanf\xc3\xb6r portalen mot borgg\xc3\xa5rden samt vapnet i de triangul\xc3\xa4ra gavelf\xc3\xa4lten p\xc3\xa5 huvudbyggnadens v\xc3\xa4st- och \xc3\xb6stsida. Vapenbilderna ber\xc3\xa4ttar bland annat historien om Karl XV som slottsherre p\xc3\xa5 Ulriksdal, f\xc3\xb6rst som kronprins och sedan som kung.\n_START_SECTION_\nPrivatvillor p\xc3\xa5 slottsomr\xc3\xa5det i urval\n_START_PARAGRAPH_\nI Ulriksdals slotts omr\xc3\xa5de ligger ett tjugotal privatvillor som uppf\xc3\xb6rdes huvudsakligen under 1800-talets andra h\xc3\xa4lft. De var avsedda som sommarn\xc3\xb6jen f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna stockholmare eller f\xc3\xb6r av hovet n\xc3\xa4rst\xc3\xa5ende personer. Villorna st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 arrenderad mark och utm\xc3\xa4rker sig f\xc3\xb6r sin tidstypiska panelarkitektur med torn, glasverandor,  l\xc3\xb6vs\xc3\xa5gerier och amerikansk stick style. N\xc3\xa5gra ritades av framst\xc3\xa5ende arkitekter, som exempelvis Villa Skogsborg, d\xc3\xa4r Magnus Is\xc3\xa6us var upphovsman.\n_START_SECTION_\nSlottsparken\n_START_PARAGRAPH_\nParken p\xc3\xa5 Ulriksdal var ursprungligen en typisk barocktr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd som formades under 1600-talets andra h\xc3\xa4lft. Den inneh\xc3\xb6ll bland annat flera skulpturgrupper. I lusttr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden anlades en markerad mittg\xc3\xa5ng som ledde fr\xc3\xa5n slottet till den "Stora Grottan". Framf\xc3\xb6r grottan restes en triumfb\xc3\xa5ge flankerad av bosk\xc3\xa9er. I centralg\xc3\xa5ngens mitt placerades en rund bass\xc3\xa4ng med en vattensprutande triton i brons, formgiven 1664 av Jean Baptista Dieussart. Han stod \xc3\xa4ven bakom en skulpturgrupp s\xc3\xb6der om grottan, den s\xc3\xa5 kallade Andromedaklippan. D\xc3\xa4r fanns Perseus p\xc3\xa5 sin bevingade h\xc3\xa4st som skulle befria sin Andromeda, fastkedjad i klippan och bevakad av draken. 1704 var draken "gammal och s\xc3\xb6ndrig" och plockades bort, men sj\xc3\xa4lva klippan finns kvar._NEWLINE_L\xc3\xa4ngst i norr p\xc3\xa5 en kulle, "Mons Mariae", placerades ett lusthus. P\xc3\xa5 Jacob De la Gardies tid fanns \xc3\xa4ven p\xc3\xa5f\xc3\xa5glar, svanar och duvor i parken och i den nordv\xc3\xa4stra delen l\xc3\xa5g en djurg\xc3\xa5rd f\xc3\xb6r hjortar, p\xc3\xa5f\xc3\xa5glar och fasaner.\n_START_SECTION_\nHistoriska bilder, parken\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Hedvig Eleonoras tid fortsatte utbyggnaden av parken efter ritningar av Nicodemus Tessin d.\xc3\xa4..  Hon l\xc3\xa4t \xc3\xa4ven uppf\xc3\xb6ra ett nytt orangeri byggt i sten och ritat av Tessin d.\xc3\xa4. omkring 1705. Byggnaden finns fortfarande kvar och inneh\xc3\xa5ller idag Orangerimuseet. P\xc3\xa5 hennes initiativ flyttades den stora font\xc3\xa4nen till en central plats i parken. Den var prydd med 14 delfinhuvuden, som ursprungligen var avsedda f\xc3\xb6r Drottningholms slottspark.  1704 kom parken under slottstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsm\xc3\xa4staren Johan H\xc3\xa5rleman. Han genomf\xc3\xb6rde en del moderniseringar av slottstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden._NEWLINE_\xc3\x85r 1801 anlades en engelsk tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd i trakten kring Igelb\xc3\xa4cken. Till parken flyttades 1863 \xc3\xa4ven en skulpturgrupp fr\xc3\xa5n Hagaparken f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande N\xc3\xa4tdragande morianer. Under Karl XV revs allt i lusttr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden utom orangeriet, mittfont\xc3\xa4nen och de av Carl H\xc3\xa5rleman anlagda bosk\xc3\xa9erna. Efter hans d\xc3\xb6d f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll parkanl\xc3\xa4ggningen. Huvudparten av de nuvarande planteringarna tillkom p\xc3\xa5 1930-talet under Gustaf VI Adolfs tid. F\xc3\xb6r arbetet anlitades 1935 tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsarkitekten G\xc3\xb6sta Reutersw\xc3\xa4rd. En del av parken ing\xc3\xa5r i Igelb\xc3\xa4ckens naturreservat och kulturreservat.\n_START_SECTION_\nSkulpturer\n_START_PARAGRAPH_\nI parken finns Carl Milles skulpturgupp Tv\xc3\xa5 vildsvin. Skulpturerna gjordes 1929 f\xc3\xb6r Lord Melchett i England och f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller tv\xc3\xa5 sittande vildsvin i brons. V\xc3\xa4nner till Stiftelsen V\xc3\xa4rldsnaturfonden WWF l\xc3\xa4t gjuta en pandaskulptur som st\xc3\xa5r framf\xc3\xb6r slottet f\xc3\xb6r att hedra sin "Ordf\xc3\xb6rande HM KONUNGEN CARL XVI GUSTAF p\xc3\xa5 50-\xc3\xa5rsdagen den 30 april". Strax \xc3\xb6ster om Slottskapellet finns den liggande "Gepard", skapad av Carina Wallert 1991._NEWLINE_I parken finns en skulpturgrupp f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande tv\xc3\xa5 N\xc3\xa4tdragande morianer (\xc3\xa4ven Morianbron), som skapades 1845 av konstn\xc3\xa4ren Per Henrik Lundgren. Gruppen placerades ursprungligen p\xc3\xa5 \xc3\xb6mse sidor om en bro \xc3\xb6ver en av kanalerna framf\xc3\xb6r Haga slott i Hagaparken. Efter s\xc3\xa4nkningen av vattenniv\xc3\xa5n i Brunnsviken 1863 hamnade bron och morianerna p\xc3\xa5 torra land, varf\xc3\xb6r skulpturerna samma \xc3\xa5r flyttades till Ulriksdals slottspark och placerades vid Igelb\xc3\xa4cken. Varje skulptur st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en fem cm h\xc3\xb6g gjutj\xc3\xa4rnsplatta, vilande p\xc3\xa5 en gr\xc3\xa5sten.\n_START_SECTION_\nMons Mariae-kullen\n_START_PARAGRAPH_\nMons Mariae, \xc3\xa4ven kallad Lusthuskullen \xc3\xa4r en kulle p\xc3\xa5 norra sidan om parken. P\xc3\xa5 kullen fanns en vattenreservoar f\xc3\xb6r parkens font\xc3\xa4ner och bevattningen av dammarna. P\xc3\xa5 den gamla lusthuskullen uppf\xc3\xb6rdes ett nytt lusthus som kallades Mons Mariae efter Magnus Gabriel De la Gardies hustru Maria Euphrosyne. Nedanf\xc3\xb6r kullen byggdes ett orangeri. Anl\xc3\xa4ggningen syns p\xc3\xa5 kopparsticket av Adam Perelle i Suecia antiqua et hodierna fr\xc3\xa5n 1668. Lusthuset \xc3\xa4r numera borta  och orangeriet ersattes omkring 1705 av en ny orangeribyggnad som idag inneh\xc3\xa5ller Orangerimuseet. Vattenbass\xc3\xa4ngens ovala f\xc3\xb6rdjupning finns kvar men \xc3\xa4r kraftigt \xc3\xb6verv\xc3\xa4xt.'