b'\n_START_ARTICLE_\nStadsbranden i Uppsala 1702\n_START_PARAGRAPH_\nStadsbranden i Uppsala 1702 var en v\xc3\xa5ldsam brand som \xc3\xa4gde rum 16 maj 1702. Branden lade n\xc3\xa4stan hela Uppsala stad i aska. Staden bestod vid tiden n\xc3\xa4stan enbart av tr\xc3\xa4hus, vilket f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrade f\xc3\xb6rloppet, men \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga stenbyggnader f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes.\n_START_SECTION_\nOrsak\n_START_PARAGRAPH_\nBranden b\xc3\xb6rjade i n\xc3\xa4rheten av nuvarande Gamla torget, p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra sidan av Fyris\xc3\xa5n. St\xc3\xb6rre delen av Uppsala l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 \xc3\xa5ns v\xc3\xa4stra sida, men det hade r\xc3\xa5tt torka en l\xc3\xa4ngre tid, och branden kunde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r l\xc3\xa4tt spridas snabbt i den h\xc3\xa5rda vinden via tr\xc3\xa4broarna \xc3\xb6ver Fyris\xc3\xa5n.  Under en l\xc3\xa5ng tid efter branden diskuterades brandorsaken eftersom branden hade uppst\xc3\xa5tt vid gr\xc3\xa4nsen mellan tv\xc3\xa5 tomter \xc3\xa4gda av professor Upmarck och akademir\xc3\xa4ntm\xc3\xa4stare Rommel som sedan tidigare tvistade \xc3\xb6ver tomtgr\xc3\xa4nsen. En utredning konstaterade till slut p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1704 att ingen orsak kunde fastst\xc3\xa4llas.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4ckningsarbetet\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt s\xc3\xa4gnen ska Olof Rudbeck personligen lett sl\xc3\xa4ckningsarbetet genom att med stark r\xc3\xb6st ropa ut sina order fr\xc3\xa5n Gustavianums kupoltak. H\xc3\xa4ndelsen ska ha varit s\xc3\xa5 p\xc3\xa5frestande f\xc3\xb6r honom att den indirekt orsakade hans d\xc3\xb6d samma h\xc3\xb6st. Han avled den 17 september 1702, 72 \xc3\xa5r gammal.\n_START_SECTION_\nSkador\n_START_PARAGRAPH_\nFlera betydelsefulla byggnader blev helt eller delvis f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda i branden.\n_START_SECTION_\nUppsala domkyrka\n_START_PARAGRAPH_\nDomkyrkan drabbades h\xc3\xa5rt av branden. De b\xc3\xa5da tornen rasade, taket och valven st\xc3\xb6rtade in och en stor del av inredningen, inklusive predikstolen, altarprydnaden och det astronomiska urverket, f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes. Kyrkan stod som ruin i ungef\xc3\xa4r ett \xc3\xa5r, innan \xc3\xa5terst\xc3\xa4llandet kunde p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas. Den b\xc3\xb6rjade \xc3\xa5ter anv\xc3\xa4ndas som kyrkobyggnad 1707, trots att den d\xc3\xa5 var l\xc3\xa5ngt ifr\xc3\xa5n f\xc3\xa4rdigrestaurerad.\n_START_SECTION_\nUppsala slott\n_START_PARAGRAPH_\nUppsala slott f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i branden till den grad att man efter\xc3\xa5t ans\xc3\xa5g att det inte kunde \xc3\xa5terst\xc3\xa4llas. Ist\xc3\xa4llet revs stora delar av slottet, och tegel fr\xc3\xa5n murarna \xc3\xa5teranv\xc3\xa4ndes till bygget av bland annat ett hospital vid nuvarande Fyristorg, samt till Stockholms slott. Uppsala slott \xc3\xa5teruppbyggdes f\xc3\xb6rst under mitten av 1700-talet, under ledning av Carl H\xc3\xa5rleman, och fick d\xc3\xa5 grunderna till sitt nuvarande utseende.\n_START_SECTION_\nGamla akademien\n_START_PARAGRAPH_\nUniversitetet hade verksamhet i ett medeltida domkapitelhus, bel\xc3\xa4get s\xc3\xb6der om Gustavianum, invid domkyrkan. Huset var av stor historisk betydelse f\xc3\xb6r universitetet, d\xc3\xa5 det var d\xc3\xa4r Uppsala m\xc3\xb6te h\xc3\xa5llits. I byggnaden hade sedan undervisning bedrivits i universitets regi. Byggnaden f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes n\xc3\xa4stan helt i branden, men restaurerades ganska snabbt, fick namnet Academia Carolina 1704, men revs efter att ha bed\xc3\xb6mts vara i f\xc3\xb6r d\xc3\xa5ligt skick f\xc3\xb6r att inhysa universitetsbiblioteket, vilket det fanns planer p\xc3\xa5. Namnet Carolina lever dock vidare i den senare uppf\xc3\xb6rda biblioteksbyggnaden Carolina Rediviva (det \xc3\xa5teruppst\xc3\xa5ndna Carolina).\n_START_SECTION_\nBotaniska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nUppsala universitets botaniska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd, nuvarande Linn\xc3\xa9tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden, f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes till stora delar av branden. Den var den f\xc3\xb6rsta botaniska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden i Sverige, och hade i slutet av 1600-talet mer \xc3\xa4n 1800 olika arter i sina odlingar. Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden rustades inte upp f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1741, d\xc3\xa5 Carl von Linn\xc3\xa9 tog \xc3\xb6ver den.\n_START_SECTION_\nGustavianum\n_START_PARAGRAPH_\nEn betydelsefull byggnad som dock klarade sig undan l\xc3\xa5gorna var universitetets d\xc3\xa5varande huvudbyggnad Gustavianum. Trots sitt centrala l\xc3\xa4ge och trots att m\xc3\xa5nga intilliggande byggnader drabbades, klarade sig denna viktiga byggnad i princip oskadd. Gustavianum var inte bara universitetets huvudbyggnad, utan \xc3\xa4ven dess bibliotek. Det var ocks\xc3\xa5 arbetsplats f\xc3\xb6r Olof Rudbeck. Ironiskt nog f\xc3\xb6rvarade han av s\xc3\xa4kerhetssk\xc3\xa4l m\xc3\xa5nga av sina egna dyrbara och s\xc3\xa4llsynta b\xc3\xb6cker i domkyrkan, och de f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r i branden._NEWLINE_En annan byggnad som klarade sig var V\xc3\xa4stg\xc3\xb6ta nationshus, n\xc3\xa5gra hundra meter s\xc3\xb6der om domkyrkan, och som \xc3\xa4ven den finns kvar idag.\n_START_SECTION_\nStadsplanem\xc3\xa4ssiga konsekvenser\n_START_PARAGRAPH_\nEfter branden byggdes staden upp igen, efter ritningsf\xc3\xb6rslag av Olof Rudbeck den \xc3\xa4ldre. Staden var redan tidigare till stora delar regelbundet bebyggd, vilket den blivit genom regleringen p\xc3\xa5 1640-talet, och denna str\xc3\xa4van efter regelbundenhet accentuerades \xc3\xa4n mer efter 1702 \xc3\xa5rs brand. Den forna oregelbundenheten \xc3\xa4r nu bevarad endast i kvarteren kring domkyrkan. Det tog dock \xc3\xa5rtionden innan staden var uppbyggd, inte minst genom att m\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nniskor blivit ruinerade efter branden 1702.'