b'\n_START_ARTICLE_\nRex sacrorum\n_START_PARAGRAPH_\nRex Sacrorum (latin f\xc3\xb6r "Kung \xc3\xb6ver det heliga") var den h\xc3\xb6gsta pr\xc3\xa4st\xc3\xa4mbetet i Rom n\xc3\xa4r Rom regerades av kungar som ocks\xc3\xa5 innehade \xc3\xa4mbetet._NEWLINE_Detta f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades n\xc3\xa4r den siste kungen, Tarquinius Superbus, avsattes och Rom blev republik 510 f.Kr. N\xc3\xa5gon m\xc3\xa5ste d\xc3\xa5 ansvara f\xc3\xb6r de ritualer som kungen tidigare hade utf\xc3\xb6rt. Romarna uts\xc3\xa5g d\xc3\xa5 en Rex Sacrorum. Denne var alltid en patricier som valdes p\xc3\xa5 livstid. Teoretiskt var han den h\xc3\xb6gste pr\xc3\xa4sten men i praktiken var han mindre betydelsefull \xc3\xa4n Pontifex Maximus. Till skillnad fr\xc3\xa5n denne och augurerna var han f\xc3\xb6rbjuden att inneha n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4mbete. Han var frikallad fr\xc3\xa5n alla milit\xc3\xa4ra och civila skyldigheter. P\xc3\xa5 grund av dessa inskr\xc3\xa4nkningar var \xc3\xa4mbetet aldrig eftertraktat av plebejerna och f\xc3\xb6rblev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ett monopol f\xc3\xb6r patricierna \xc3\xa4nda fram till \xc3\xa5r 390 d\xc3\xa5 det avskaffades av Theodosius I._NEWLINE_Rex sacrorums hustru var ocks\xc3\xa5 pr\xc3\xa4st och hade titeln Regina Sacrorum (Drottning \xc3\xb6ver det heliga). Rex Sacrorum och Regina Sacrorum presiderade vid de offer som utf\xc3\xb6rdes varje m\xc3\xa5nad vid Ides, Nones och Kalends enligt den romerska kalendern. Han offrade till Jupiter och hon till Juno.'