b'\n_START_ARTICLE_\nScience fiction-film\n_START_PARAGRAPH_\nScience fiction-film (f\xc3\xb6rkortas ibland SF-film) \xc3\xa4r lika gammal som filmkonsten i sin helhet. Genren inneh\xc3\xa5ller mycket specialeffekter, eftersom den ofta behandlar s\xc3\xa5dant som \xc3\xa4nnu inte \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan, som bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 andra planeter eller skapandet av levande varelser av d\xc3\xb6d materia. De f\xc3\xb6rsta som gjorde science fiction-film var br\xc3\xb6derna Lumi\xc3\xa8re och Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s kring sekelskiftet 1800/1900. Senare spreds intresset till \xc3\xb6vriga Europa och till USA. Under 1920-talet skapades i Europa n\xc3\xa5gra av genrens m\xc3\xa4sterverk, bland annat av Fritz Lang. 1930- och 1940-talet k\xc3\xa4nnetecknades av amerikanska monster, galna vetenskapsm\xc3\xa4n och superhj\xc3\xa4ltar, vilka g\xc3\xa4rna \xc3\xa5terkom i uppf\xc3\xb6ljare efter uppf\xc3\xb6ljare.\n_START_SECTION_\nFransm\xc3\xa4nnen Lumi\xc3\xa8re och M\xc3\xa9li\xc3\xa8s: 1890-1910-talet\n_START_PARAGRAPH_\nRedan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan stod det klart att film var ett alldeles utm\xc3\xa4rkt medium f\xc3\xb6r science fiction. En av Auguste och Louis Lumi\xc3\xa8res f\xc3\xb6rsta enminutsfilmer, Charcuterie M\xc3\xa9chanique, som ingick i deras filmvisning den 28 december 1895, var en komisk science fiction-film om en framtida maskin d\xc3\xa4r man i ena \xc3\xa4nden stoppar in levande djur och i andra \xc3\xa4nden faller det ut f\xc3\xa4rdiga charkuteriprodukter. Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, som var teaterman, tecknare och scenmagiker, l\xc3\xa4t sig inspireras och skapade 1897 de tv\xc3\xa5 korta science fictionfilmerna Chirurgien Americain, om kirurger som transplanterar organ i f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6ningssyfte, och Les rayons Roentgen, som driver med de nyuppt\xc3\xa4ckta r\xc3\xb6ntgenstr\xc3\xa5larnas anv\xc3\xa4ndning._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta l\xc3\xa4ngre science fiction-filmen som gjordes var M\xc3\xa9li\xc3\xa8s Resan till m\xc3\xa5nen (Le voyage dans la Lune) fr\xc3\xa5n 1902, en filmatisering av p\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng Jules Vernes Fr\xc3\xa5n jorden till m\xc3\xa5nen fr\xc3\xa5n 1865 och H.G. Wells De f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa4nnen p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen fr\xc3\xa5n 1901. Resan till m\xc3\xa5nen var 13 minuter l\xc3\xa5ng och bestod av 30 scener. Denna, i den tidens \xc3\xb6gon, l\xc3\xa5nga film var ett stort chanstagande fr\xc3\xa5n M\xc3\xa9li\xc3\xa8s sida, d\xc3\xa5 den var hela 260 m l\xc3\xa5ng och kostade 30\xc2\xa0000 franc, vilket betydde att han beh\xc3\xb6vde s\xc3\xa4lja den i minst 40 kopior f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 runt. Vid den tiden fanns det h\xc3\xb6gst 10 stycken fasta biografer i hela Europa, och de kringresande filmvisarna k\xc3\xb6pte ytterst s\xc3\xa4llan filmer som var l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n 100\xc2\xa0m. V\xc3\xa5gspelet med den "l\xc3\xa5nga" handkolorerade stumfilmen Resan till m\xc3\xa5nen blev dock en succ\xc3\xa9 som banade v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de M\xc3\xa9li\xc3\xa8s kommande filmer de n\xc3\xa4rmaste \xc3\xa5ren och f\xc3\xb6r filmen i stort._NEWLINE_M\xc3\xa9li\xc3\xa8s var den tidiga trickfilmningens m\xc3\xa4stare och gjorde f\xc3\xb6rutom dessa verk en m\xc3\xa4ngd andra filmer, bland andra En v\xc3\xa4rldsomsegling under havet (Vingt mille lieus sous les mers) 1907, Le tunnel sous la Manche 1908 och Nordpolens er\xc3\xb6vring (A la conqu\xc3\xaate du Pole) 1912, d\xc3\xa4r han utvecklade de filmtekniker som skulle bli s\xc3\xa5 viktiga fram\xc3\xb6ver. Nordpolens er\xc3\xb6vring, som var n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n 600 m och producerades f\xc3\xb6r filmbolaget Path\xc3\xa9, blev dock ingen framg\xc3\xa5ng d\xc3\xa5 den vuxna filmpublikens smak hade \xc3\xa4ndrats fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rtjusning \xc3\xb6ver fantastiska ber\xc3\xa4ttelser till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r realistisk film. Filmen visades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som barnmatin\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nUtmanare fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da sidor av Atlanten: 1910-talet\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9li\xc3\xa8s genombrott med Resan till m\xc3\xa5nen visade filmfabrikanterna i Europa och USA att spektakul\xc3\xa4r fiktionsfilm var ett framg\xc3\xa5ngskoncept, men att den kr\xc3\xa4vde genomarbetad regi f\xc3\xb6r att betala sig. 1911 gjorde franska Path\xc3\xa9 Dans cent ann\xc3\xa9es som satiriserade kvinnor\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen genom att visa en framtidsvision av New York \xc3\xa5r 2011, d\xc3\xa4r m\xc3\xa4nnen, ikl\xc3\xa4dda kvinnokl\xc3\xa4der, f\xc3\xb6r en undanskymd tillvaro medan kvinnorna styr v\xc3\xa4rlden ikl\xc3\xa4dda manskl\xc3\xa4der. Samma \xc3\xa5r kom den brittiska The Pirates of 1920, \xc3\xa4ven den en framtidshistoria men inte om k\xc3\xb6nsroller utan om kampen mellan pirater till luftskepp, och amerikanen D.W. Griffiths The Inventor\'s Secret om tillkomsten av en m\xc3\xa4nsklig robot._NEWLINE_Filmtekniken, liksom tekniken kring filmen, utvecklades f\xc3\xb6r att kunna visa mer realistiska ber\xc3\xa4ttelser \xc3\xa4n tidigare. De f\xc3\xb6rsta autentiska undervattensscenerna, till amerikanen Stuart Patons version av En v\xc3\xa4rldsomsegling under havet (Twenty Thousand Leagues Under the Sea) fr\xc3\xa5n 1916, kr\xc3\xa4vde en specialkamera. \xc3\x84ven dansken Holger-Madsens film om en rymdresa Mars tur och retur och om fredspredikande utomjordingar, Himmelsskeppet (Himmelskibet) fr\xc3\xa5n 1917, var p\xc3\xa5kostad och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis realistisk. Himmelsskeppet, som skrevs av Sophus Micha\xc3\xablis och Ole Olsen och producerades av det danska produktions- och distributionsf\xc3\xb6retaget Nordisk Films Kompagni, blev dock ingen framg\xc3\xa5ng hos publiken som tyckte att filmens fredsbudskap var naivt och filmens regi fantasil\xc3\xb6s.\n_START_SECTION_\nEuropeiska m\xc3\xa4sterverk: 1920-talet\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt science fiction-k\xc3\xa4nnaren John-Henri Holmberg skapades i Europa n\xc3\xa5gra av genrens f\xc3\xa5 m\xc3\xa4sterverk under 1920-talet: Ren\xc3\xa9 Clairs Paris sover (Paris qui dort) 1923 i Frankrike, Lev Kulesjovs Lutj Smerti och Jakob Protazanovs Aelita (A\xc3\xa9lita) 1924 i Sovjetunionen, _NEWLINE_Jean Renoirs icke fullbordade Sur un air de charleston 1927 i Frankrike samt Fritz Langs Metropolis 1927_NEWLINE_ och M\xc3\xa5nraketen (Frau im Mond) 1929 i Tyskland. Dessa sex filmer \xc3\xa4r, enligt Holmberg, vuxna och konstn\xc3\xa4rliga spekulationer, vilket science fiction skall k\xc3\xa4nnetecknas av._NEWLINE_Ren\xc3\xa9 Clair formulerade ett manifest, som han gav ut i samband med sin debutfilm Paris qui dort, vari han h\xc3\xa4vdade att filmens estetik l\xc3\xa5g i r\xc3\xb6relsen snarare \xc3\xa4n i livl\xc3\xb6sheten. I Paris qui dort illustrerar han detta genom Eiffeltornsvaktm\xc3\xa4staren Albert, som tillsammans med n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 andra undkommer en osynlig str\xc3\xa5les f\xc3\xb6rlamning. Resten av Paris har dock drabbats av den, vilket f\xc3\xa5r till effekt att allt har stannat upp. Albert och de \xc3\xb6vriga som inte drabbats g\xc3\xa5r runt i den f\xc3\xb6rstenade staden och betraktar m\xc3\xa4nniskorna i sina fastl\xc3\xa5sta \xc3\xb6gonblick och ser d\xc3\xa5 s\xc3\xa5dant de annars inte skulle ha sett, som st\xc3\xb6ld och f\xc3\xb6rbjudna m\xc3\xb6ten. S\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom bryts str\xc3\xa5lens effekt och allt \xc3\xa5terg\xc3\xa5r till det normala svekfulla, l\xc3\xb6gnaktiga och hetsiga livet. \xc3\x84ven Lutj smerti, skriven av Vsevolod Pudovkin, handlar om en str\xc3\xa5le - titeln kan \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas "D\xc3\xb6dsstr\xc3\xa5le". Kulesjov genomf\xc3\xb6rde filmen enligt konstruktivistiska ideal, vilket innebar att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra ingenj\xc3\xb6rskonsten till filmen bland annat genom anv\xc3\xa4ndandet av montage och genom anv\xc3\xa4ndandet av akrobatiska och rytmiska sk\xc3\xa5despelare vars karakt\xc3\xa4rstyp, utseende och pantomimiska f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga \xc3\xa4r viktigare \xc3\xa4n deras inlevelsef\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga i rollen. Filmen blev dock inte s\xc3\xa4rskilt lyckad._NEWLINE_Sovjetunionens f\xc3\xb6rsta science fiction-film var Jakob Protazanovs Aelita, baserad p\xc3\xa5 Aleksej Tolstojs roman Aelita. I Aelita visas ett futuristiskt Moskva av 1920 och en h\xc3\xa5rt stiliserad och konstruktivistisk framst\xc3\xa4llning av livet p\xc3\xa5 planeten Mars, vilket v\xc3\xa4ckte uppm\xc3\xa4rksamhet. _NEWLINE_Komedin Aelita handlar om ingenj\xc3\xb6ren Los som dr\xc3\xb6mmer om tekniska framsteg, att bygga ett rymdskepp och om att bli den f\xc3\xb6rste kosmonauten. I en dr\xc3\xb6m initierar han och tv\xc3\xa5 andra Marsresen\xc3\xa4rer en revolution mot den tyranniske androgyna Aelitas totalit\xc3\xa4ra regim p\xc3\xa5 Mars. Ber\xc3\xa4ttelsen kompliceras av ett svartsjukedrama mellan Los, hans hustru, en kontrarevolution\xc3\xa4r svartab\xc3\xb6rshaj och Aelita. Aelita blev en stor framg\xc3\xa5ng i Sovjetunionen._NEWLINE_Fritz Lang fick inspirationen till mastodontfilmen Metropolis fr\xc3\xa5n New York, n\xc3\xa4r han var i USA p\xc3\xa5 studiebes\xc3\xb6k 1924. Hemma i Tyskland m\xc3\xb6tte han motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n filmbolaget UFA, som tyckte id\xc3\xa9n verkade vara f\xc3\xb6r dyr. Lang kontrade med att det inte var hans tidigare filmer, vilka varit framg\xc3\xa5ngsrika s\xc3\xa5v\xc3\xa4l ekonomiskt som anseendem\xc3\xa4ssigt, som lett till UFA:s finansiella problem, utan bolagets rutinfilmer. Dessutom skulle han anv\xc3\xa4nda sig av fotografen Eugen Sh\xc3\xbcfftan och dennes optiska trickfilmning vilket skulle minska utgifterna f\xc3\xb6r atelj\xc3\xa9byggen d\xc3\xa5 en del kulisser kunde ers\xc3\xa4ttas av modeller med hj\xc3\xa4lp av fotograferingsmetoden the Shufftan process, vilken inneb\xc3\xa4r ett system av dubbla linser, speglar och miniatyrer. Manuset skrevs av Langs hustru Thea von Harbou. Metropolis handlar om v\xc3\xa4rldsstaden Metropolis d\xc3\xa4r \xc3\xb6verklassen lever h\xc3\xb6gst upp i h\xc3\xb6ghus med soliga altaner medan arbetarna bor under jorden i bergrum. D\xc3\xa4remellan ligger fabriksstaden dit arbetarna transporteras via hissar. Arbetarflickan Maria predikar bland arbetarna att enda s\xc3\xa4ttet att f\xc3\xa5 det b\xc3\xa4ttre \xc3\xa4r om hj\xc3\xa4rtat f\xc3\xa5r medla mellan hj\xc3\xa4rnan, representerad av \xc3\xb6verklassen, och handen, representerad av arbetarna. N\xc3\xa4r stadens ledare John Fredersen h\xc3\xb6r detta blir han r\xc3\xa4dd och ser till att Maria blir kidnappad s\xc3\xa5 att hans trogne vetenskapsman Rotwang skall kunna skapa en robotkopia av henne som kan s\xc3\xa5 split bland arbetarna. Robot-Maria lyckas f\xc3\xa5 arbetarna att genom en revolt skapa en \xc3\xb6versv\xc3\xa4mning som hotar att dr\xc3\xa4nka deras barn. Katastrofen undanr\xc3\xb6js av Fredersens son Freder, f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskad i Maria, som befriar Maria ur f\xc3\xa5ngenskapen och tillsammans lyckas de r\xc3\xa4dda barnen. Ber\xc3\xa4ttelsen slutar med att den onde vetenskapsmannen besegras, Fredersen och arbetarnas f\xc3\xb6rman skakar hand - hj\xc3\xa4rtat (k\xc3\xa4rleken mellan Freder och Maria) har medlat mellan hj\xc3\xa4rnan (Fredersen) och handen (arbetarna genom f\xc3\xb6rmannen)._NEWLINE_Inspelningen, som tog 17 m\xc3\xa5nader och kostade 5 miljoner mark vilket var UFA:s dittills dyraste film, k\xc3\xa4nnetecknades av h\xc3\xa5rda villkor f\xc3\xb6r sk\xc3\xa5despelarna, hot om nedl\xc3\xa4ggning d\xc3\xa5 UFA h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att g\xc3\xa5 bankrutt, expressionistisk abstraktion och perfektion men gav till resultat en l\xc3\xa5ngfilm p\xc3\xa5 3,5 timmars speltid som blev ett konstn\xc3\xa4rligt s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som ekonomiskt bakslag. Adolf Hitler och Joseph Goebbels gillade den dock, vilket ledde till att Lang fick erbjudandet att bli chef f\xc3\xb6r den tyska filmproduktionen. _NEWLINE_Lang, som hade en judisk f\xc3\xb6r\xc3\xa4lder, avb\xc3\xb6jde anbudet och flydde fr\xc3\xa5n Tyskland. Thea von Harbou, som beundrade Hitler, stannade. Lang och Harbou fortsatte dock sitt samarbete och efter en ekonomisk succ\xc3\xa9 skrev de M\xc3\xa5nraketen vilken UFA g\xc3\xa4rna ville finansiera, d\xc3\xa5 de tyckte den var l\xc3\xa4mplig f\xc3\xb6r en helt ny filmgenre: science fiction-filmen. _NEWLINE_Thrillern M\xc3\xa5nraketen handlar om ett konsortium storfinansi\xc3\xa4rer som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker manipulera vetenskapsm\xc3\xa4n att konstruera en m\xc3\xa5nraket s\xc3\xa5 att de kan fara till m\xc3\xa5nen f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4r gr\xc3\xa4va guld._NEWLINE_ Astronomen Willy Ley och den fr\xc3\xa4mste experten p\xc3\xa5 t\xc3\xa4nkta rymdresor och rymdraketer, Hermann Oberth, fungerade som r\xc3\xa5dgivare f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nlandskapets formgivning, astronauternas upplevelser av rymdf\xc3\xa4rden inklusive tyngdl\xc3\xb6shet och f\xc3\xb6r byggandet av rymdskeppet, vilka d\xc3\xa4rmed blev v\xc3\xa4ldigt trov\xc3\xa4rdiga och i efterhand konstaterat korrekta. Filmen blev 2,5 timmar l\xc3\xa5ng och Langs avsked till stumfilmen.\n_START_SECTION_\nAmerikanska monster och galna vetenskapsm\xc3\xa4n: 1930-talet\n_START_PARAGRAPH_\nI och med uppkomsten av 1920-talets amerikanska science fiction-tidskrifter fick litteraturgenren science fiction i USA st\xc3\xa4mpeln som d\xc3\xa5lig underh\xc3\xa5llningslitteratur f\xc3\xb6r pojkar. Skiftet i syn p\xc3\xa5 genren n\xc3\xa5dde snart \xc3\xa4ven den amerikanska filmen, vilket f\xc3\xb6rde med sig att den europeiska och den amerikanska science fiction-filmen gick skilda v\xc3\xa4gar. Under samma period som det i Europa skapades klassiska m\xc3\xa4sterverk skapades de f\xc3\xb6rsta science fiction-\xc3\xa4ventyrsfilmerna i USA. Science fictions anseende skulle komma att dala i Europa f\xc3\xb6rst efter andra v\xc3\xa4rldskriget d\xc3\xa5 de amerikanska novelltidskrifterna b\xc3\xb6rjade exporteras dit._NEWLINE_Under 1930-talet, med ljudfilmens int\xc3\xa5g och de allt mer kostnads- och teknikkr\xc3\xa4vande produktionerna tog amerikansk film och filmber\xc3\xa4ttande n\xc3\xa4stan helt \xc3\xb6ver genren. Den engelske teaterregiss\xc3\xb6ren James Whale b\xc3\xb6rjade sin Hollywoodkarri\xc3\xa4r 1930 genom att regissera en filmatisering av en pj\xc3\xa4s, och fortsatte filmregisserandet genom att regissera Frankenstein (Frankenstein) 1931, vilket totalt blev den tredje filmversionen men den f\xc3\xb6rsta ljudfilmsversionen av Mary Shelleys roman Frankenstein eller den nye Prometeus. Whales version baserades \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 den d\xc3\xa5 aktuella pj\xc3\xa4sversionen av ber\xc3\xa4ttelsen, Frankenstein; An Adventure in the Macabre av f\xc3\xb6rfattaren Peggy Webling. Han lyckades trots det ge filmen en uttrycksfull filmgestaltning fri fr\xc3\xa5n k\xc3\xa4nslan av att vara filmad teater. Whales Frankenstein blev en stor publiksucc\xc3\xa9 som spelade in produktionskostnaderna m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger om och blev upptakten till den l\xc3\xa5nga raden monsterskr\xc3\xa4ckfilmer som d\xc3\xa4refter producerades. I Shelleys roman d\xc3\xb6r uppfinnaren Frankenstein, men filmproducenten Carl Leammle Jr l\xc3\xa4t \xc3\xa4ndra filmens slut s\xc3\xa5 att det skulle g\xc3\xa5 att g\xc3\xb6ra uppf\xc3\xb6ljare. F\xc3\xb6rst 1935 kom Whales uppf\xc3\xb6ljare, Frankensteins brud (The Bride of Frankenstein), vilken blev hans h\xc3\xb6jdpunkt bland skr\xc3\xa4ckfilmerna. Whales Frankensteinfilmer f\xc3\xb6ljdes av \xc3\xa5tskilliga uppf\xc3\xb6ljare av andra regiss\xc3\xb6rer f\xc3\xb6r att 1944 kulminera i Frankensteins hus (House of Frankenstein) av Erle C. Kenton, en film som samlade Frankensteins monster, Greve Dracula och Varulven, tre monster fr\xc3\xa5n filmbolaget Universals m\xc3\xa5nga framg\xc3\xa5ngsrika skr\xc3\xa4ckfilmer._NEWLINE_Mellan filmerna om Frankenstein och hans monster gjorde Whale bland annat Den osynlige mannen (The Invisible Man) 1933, baserad p\xc3\xa5 H.G. Wells roman. Whale var dock inte den ende som vid denna tid filmatiserade H.G. Wells ber\xc3\xa4ttelser, andra var Erle C. Kenton som 1932 filmade Island of Lost Souls baserad p\xc3\xa5 romanen Dr Moreaus \xc3\xb6, och William Cameron Menzies som 1936 filmade Tider skola komma (Things to Come) baserad p\xc3\xa5 romanen Tider skola komma (The Shape of Things to Come). Tider skola komma \xc3\xa4r, enligt Holmberg, en viktig science fiction-film eftersom den behandlar id\xc3\xa9konflikter och id\xc3\xa9er seri\xc3\xb6st._NEWLINE_Frankenstein och filmatiseringarna av Wells romaner visade att ber\xc3\xa4ttelser om galna vetenskapsm\xc3\xa4n i h\xc3\xb6gsta grad var g\xc3\xa5ngbara. S\xc3\xa5ledes skapades flera filmer och filmserier p\xc3\xa5 detta tema, exempelvis Den osynliga str\xc3\xa5len (The Invisible Ray) 1936 av Lambert Hillyer och den 12 avsnitt l\xc3\xa5nga filmf\xc3\xb6ljetongen The Phantom Creeps fr\xc3\xa5n 1939 regisserades av Ford Beebe och Saul A. Goodkind.\n_START_SECTION_\nAmerikanska superhj\xc3\xa4ltar: 1930-1940-talet\n_START_PARAGRAPH_\nMed b\xc3\xb6rjan under 1930-talet och fortsatt in i 1940-talet spelades det in m\xc3\xa5nga filmer och filmserier baserade p\xc3\xa5 tecknade serier, och d\xc3\xa5 i synnerhet s\xc3\xa5dana som handlar om superhj\xc3\xa4ltar. F\xc3\xb6rst ut var filmf\xc3\xb6ljetongerna Blixt Gordon (Flash Gordon) 1936, regisserad av Frederick Stephani, i 13 delar, och Buck Rogers 1939 i 12 delar, f\xc3\xb6ljt av filmer om Captain Marvel, Captain America, L\xc3\xa4derlappen och St\xc3\xa5lmannen (St\xc3\xa5lmannen och spindelligan (Superman) fr\xc3\xa5n 1948 av Thomas Carr och Spencer Bennet)._NEWLINE_En helt annan sorts science fiction-film var Dr. Cyclops (1940) av Ernest B. Schoedsack. Dr. Cyclops, som baseras p\xc3\xa5 Henry Kuttners roman Dr. Cyclops, handlar om hur annorlunda och hotfull v\xc3\xa4rlden kan te sig f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra m\xc3\xa4nniskor som blivit rej\xc3\xa4lt krympta.\n_START_SECTION_\nBes\xc3\xb6kare fr\xc3\xa5n rymden: 1950-talet\n_START_PARAGRAPH_\nScience fictions status h\xc3\xb6jdes i USA efter andra v\xc3\xa4rldskriget som ett resultat av verklighetens tekniska landvinningar, landvinningar som skulle komma att leda till atomkraft och rymdraketer. B\xc3\xa5de M\xc3\xa5nraketen - \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nd som Destination m\xc3\xa5nen - (Destination Moon) 1950 av Irving Pichel, och Raketskeppet X-M (Rocketship X-M) 1950 av Kurt Neumann handlar om den f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5nlandningen. M\xc3\xa5nraketen, som baseras p\xc3\xa5 romanen Rocket Ship Galileo av Robert A. Heinlein och producerades av George Pal, \xc3\xa4r uppbyggd som en dokument\xc3\xa4r vilket, enligt Holmberg, g\xc3\xb6r den omst\xc3\xa4ndlig och l\xc3\xa5ngtr\xc3\xa5kig. Den \xc3\xa4r dock p\xc3\xa5kostad och f\xc3\xb6ruts\xc3\xa5g realistiskt hur en m\xc3\xa5nlandning verkligen skulle komma att g\xc3\xa5 till. R\xc3\xa5dgivare var raketforskaren Hermann Oberth, som tidigare varit r\xc3\xa5dgivare f\xc3\xb6r Langs M\xc3\xa5nraketen, dekoren gjordes av Chesley Bonestell som var den d\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mste astronomim\xc3\xa5laren, _NEWLINE_och trickeffekterna stod Pal f\xc3\xb6r vilket han fick en Oscar f\xc3\xb6r. Ironiskt nog, enligt Holmberg, har Raketskeppet X-M, som \xc3\xa4r en orealistisk skr\xc3\xb6na om hur m\xc3\xa5nexpeditionen hamnar p\xc3\xa5 Mars ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen, klarat tidens tand b\xc3\xa4ttre \xc3\xa4n M\xc3\xa5nraketen._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta filmen som handlar om ondskefulla invad\xc3\xb6rer fr\xc3\xa5n rymden, rymdvarelser som dessutom kan ta \xc3\xb6ver m\xc3\xa4nniskornas vilja, kom dock redan 1945, n\xc3\xa4mligen The Purple Monster Strikes av Spencer Gordon Bennett, i 15 avsnitt. Efter att piloten Kenneth Arnold i juni 1947 rapporterat att han under en flygning observerat flygande f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som han beskrev som "tefatsliknande" fick ber\xc3\xa4ttelser om bes\xc3\xb6kande rymdvarelser ett uppsving. 1951 kom tv\xc3\xa5 filmer som behandlade \xc3\xa4mnet p\xc3\xa5 ett, enligt Holmberg, vuxet s\xc3\xa4tt: Mannen fr\xc3\xa5n Mars (The Day the Earth Stood Still) och The Thing.Mannen fr\xc3\xa5n Mars, baserad p\xc3\xa5 Harry Bates Farewell to the Master och i regi av Robert Wise, handlar om hur utomjordingar kr\xc3\xa4ver att m\xc3\xa4nniskorna p\xc3\xa5 Jorden slutar upp med att vara s\xc3\xa5 aggressiva.The Thing, baserad p\xc3\xa5 John W. Campbells Who Goes There? och i regi av Christian Nyby, handlar om en expedition som i Arktis uppt\xc3\xa4cker ett rymdskepp och dess utomjordiska bes\xc3\xa4ttningsman. Expeditionens milit\xc3\xa4rer ser varelsen som ett monster som skall d\xc3\xb6das f\xc3\xb6r allas s\xc3\xa4kerhet medan expeditionens forskare ser varelsen som unik och skyddsv\xc3\xa4rd trots att f\xc3\xb6retaget att bevara den vid liv s\xc3\xa4tter expeditionsmedlemmarnas liv p\xc3\xa5 spel. I USA rasade vid den tiden debatten om huruvida k\xc3\xa4rnvapen var milit\xc3\xa4rens eller forskningens ansvar, s\xc3\xa5 konflikten mellan forskningsintressen och milit\xc3\xa4ra s\xc3\xa4kerhetsintressen var vid den tiden h\xc3\xb6gst aktuell. Holmberg h\xc3\xa4vdar att The Thing har setts som ett tidigt exempel p\xc3\xa5 amerikansk skr\xc3\xa4ck f\xc3\xb6r kommunismen, uttryckt som film om ondskefulla monster.'