b'\n_START_ARTICLE_\nValdeltagande\n_START_PARAGRAPH_\nValdeltagande \xc3\xa4r andelen ber\xc3\xa4ttigade v\xc3\xa4ljare som l\xc3\xa4gger en r\xc3\xb6st i ett val. R\xc3\xb6str\xc3\xa4tten varierar beroende p\xc3\xa5 land, och den r\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade befolkningen b\xc3\xb6r inte f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med den totala vuxna befolkningen. \xc3\x85lder och medborgarskap \xc3\xa4r ofta bland kriterierna som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att fastst\xc3\xa4lla ber\xc3\xa4ttigande, men vissa l\xc3\xa4nder begr\xc3\xa4nsar \xc3\xa4ven ber\xc3\xa4ttigande baserat p\xc3\xa5 k\xc3\xb6n, ras eller religion. _NEWLINE_Efter att ha \xc3\xb6kat i m\xc3\xa5nga decennier har det f\xc3\xb6rekommit en trend att minska valdeltagandet i de flesta etablerade demokratier sedan 1980-talet. I allm\xc3\xa4nhet anses l\xc3\xa5gt valdeltagande beror p\xc3\xa5: desillusionering, likgiltighet eller en k\xc3\xa4nsla av meningsl\xc3\xb6shet (uppfattningen att ens r\xc3\xb6st inte kommer att g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5gon skillnad). Enligt statsvetare Adam Bonica och Michael McFaul finns det en samsyn bland statsvetare att "demokratier klarar sig b\xc3\xa4ttre n\xc3\xa4r fler r\xc3\xb6star".'