b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Friedrich Gauss\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Friedrich Gauss f\xc3\xb6ddes i det nuvarande Niedersachsen i Tyskland, som den andra sonen i en fattig arbetarklassfamilj. Han d\xc3\xb6ptes och konfirmerades i en kyrka n\xc3\xa4ra skolan han gick i som barn. Det finns flera historier om hans tidiga snille. Enligt en blir hans g\xc3\xa5vor mycket tydliga vid tre \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder d\xc3\xa5 han genom huvudr\xc3\xa4kning korrekt r\xc3\xa4ttade ett fel hans far gjort p\xc3\xa5 ett papper, medan denne r\xc3\xa4knade sina finanser._NEWLINE_Gauss matematiska beg\xc3\xa5vning uppt\xc3\xa4cktes tidigt och hertig Ferdinand av Braunschweig bekostade Gauss gymnasiestudier 1792-1795. D\xc3\xa4refter fortsatte han sina studier vid universitetet i G\xc3\xb6ttingen. Redan vid denna tid gjorde han \xc3\xa5tskilliga uppt\xc3\xa4ckter, till exempel minstakvadratmetoden (1795) samt om cirkelns delning (1796), men dessa publicerades senare. \xc3\x85r 1796 visade han att en regelbunden 17-h\xc3\xb6rning kunde konstrueras med hj\xc3\xa4lp av endast passare och linjal, och i sin doktorsavhandling 1799 gav han fyra olika bevis f\xc3\xb6r algebrans fundamentalsats. Samtidigt med utarbetandet av denna avhandling var han sysselsatt med sitt arbete Disquisitiones arithmetic\xc3\xa6 (1801). Gauss brukade kalla matematiken f\xc3\xb6r "vetenskapernas drottning" samt aritmetiken f\xc3\xb6r "matematikens drottning". \xc3\x85r 1807 blev han f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r G\xc3\xb6ttingenobservatoriet, en befattning som han innehade till sin d\xc3\xb6d._NEWLINE_Gauss intresserade sig f\xc3\xb6r, och gjorde flera betydande uppt\xc3\xa4ckter inom praktiskt taget alla matematiska omr\xc3\xa5den. Han publicerade dock sina id\xc3\xa9er i f\xc3\xb6rv\xc3\xa5nansv\xc3\xa4rt liten utstr\xc3\xa4ckning, troligtvis f\xc3\xb6r att han var m\xc3\xa5n om att endast publicera fullst\xc3\xa4ndigt genomt\xc3\xa4nkta resultat och med s\xc3\xa5 eleganta bevis som m\xc3\xb6jligt. Det \xc3\xa4r klart att han till exempel hade flera id\xc3\xa9er om icke-euklidisk geometri, men han publicerade dem aldrig och det blev andra matematiker som fick \xc3\xa4ran f\xc3\xb6r uppt\xc3\xa4ckter inom detta omr\xc3\xa5de. Av hans efterl\xc3\xa4mnade brev och matematiska dagbok framg\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 att han haft viktiga delar av teorin f\xc3\xb6r analytiska funktioner klart f\xc3\xb6r sig, men inte heller detta publicerades._NEWLINE_Det spekuleras i att om Gauss inte st\xc3\xa4llt s\xc3\xa5 h\xc3\xb6ga krav p\xc3\xa5 sina publikationer utan ist\xc3\xa4llet utgivit alla id\xc3\xa9er likt Euler, skulle den matematiska utvecklingen ha f\xc3\xb6rskjutits 50 \xc3\xa5r fram\xc3\xa5t. Efter att J. W. Cooley och J. W. Tukey 1965 hade uppt\xc3\xa4ckt FFT, visade det sig att Gauss redan hade skrivit ned algoritmen 1805, det vill s\xc3\xa4ga 160 \xc3\xa5r f\xc3\xb6re \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4ckarna._NEWLINE_Gauss var ocks\xc3\xa5 intresserad av till\xc3\xa4mpad matematik och han var skicklig i att utf\xc3\xb6ra komplicerade och l\xc3\xa5nga explicita utr\xc3\xa4kningar f\xc3\xb6r hand. \xc3\x85r 1801 lyckades han till exempel ber\xc3\xa4kna banan f\xc3\xb6r asteroiden Ceres som en italiensk astronom hade observerat, men sedan tappat ur sikte. Ceres \xc3\xa5terfanns igen, precis d\xc3\xa4r Gauss f\xc3\xb6rutsagt. I Gauss arbete Theoria motus corporum coelestium etc. (1809) utvecklar han metoden p\xc3\xa5 grund av den newtonska gravitationslagen att ber\xc3\xa4kna banorna f\xc3\xb6r varje v\xc3\xa5rt solsystem tillh\xc3\xb6rande himlakropp._NEWLINE_Flera viktiga numeriska metoder, bland annat f\xc3\xb6r ber\xc3\xa4kning av integraler h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n Gauss. Han publicerade \xc3\xa4ven resultat inom optik, bland annat f\xc3\xb6r ber\xc3\xa4kning av linser._NEWLINE_Mellan 1821 och 1824 utf\xc3\xb6rde Gauss en gradm\xc3\xa4tning mellan G\xc3\xb6ttingen och Hamburg-Altona, vilken ansl\xc3\xb6t sig till den danska gradm\xc3\xa4tningen i Schleswig-Holstein. Detta f\xc3\xb6retag gav Gauss anledning s\xc3\xa5v\xc3\xa4l att konstruera nya trianguleringsinstrument f\xc3\xb6r de praktiska arbetena som att utveckla nya teorier f\xc3\xb6r observationernas teoretiska bearbetning. Gauss invaldes 1821 som utl\xc3\xa4ndsk ledamot nummer 227 av Kungliga Vetenskapsakademien._NEWLINE_Sedan Wilhelm Eduard Weber 1831 tilltr\xc3\xa4tt sin professur i fysik i G\xc3\xb6ttingen, \xc3\xb6ppnades ett nytt f\xc3\xa4lt f\xc3\xb6r Gauss vetenskapliga verksamhet. Han b\xc3\xb6rjade d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven syssels\xc3\xa4tta sig med fysik. Han gjorde kristallografiska och dioptriska unders\xc3\xb6kningar, men egentligen var det elektromagnetism och s\xc3\xa4rskild jordmagnetismen, som v\xc3\xa4ckte hans intresse. F\xc3\xb6r att studera denna bildade han med Alexander von Humboldts tillhj\xc3\xa4lp en vetenskaplig f\xc3\xb6rening, genom vilken observationer efter en best\xc3\xa4md plan anst\xc3\xa4lldes samtidigt p\xc3\xa5 en m\xc3\xa4ngd skilda orter. En del f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga instrument, till exempel bifilarmagnetometern, konstruerades av Gauss. Det Gauss \xc3\xa4r mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r inom detta omr\xc3\xa5de \xc3\xa4r Gauss sats som \xc3\xa4r en av grundstenarna inom den av James Clerk Maxwell utvecklade elektrodynamiken._NEWLINE_Vid denna tid uppstod \xc3\xa4ven tanken p\xc3\xa5 elektricitetens anv\xc3\xa4ndning f\xc3\xb6r telegrafiskt \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l, och under vintern 1833-34 anlade Gauss och Weber en ledning mellan astronomiska observatoriet och fysikaliska kabinettet i G\xc3\xb6ttingen, varvid de anv\xc3\xa4nde galvanometrar s\xc3\xa5som signalapparater och d\xc3\xa4rmed uppfann v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta telegraf. Denna uppfinning s\xc3\xa5g de inte n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre vits med s\xc3\xa5 \xc3\xa4ran att uppfunnit den gled dem f\xc3\xb6rbi._NEWLINE_I samband med Gauss fysiska studier tillsammans med Weber utvecklade de tv\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 cgs-systemet, vilket \xc3\xa4r ett dimensions- och enhetssystem som ligger till grunden f\xc3\xb6r det moderna Internationella m\xc3\xa5ttenhetssystemet (SI). Skillnaden dem emellan \xc3\xa4r att cgs utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n centimeter, gram och sekund, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r meter, kilogram och sekund som huvudenheter._NEWLINE_Den sista avhandling Gauss sj\xc3\xa4lv publicerade var Beitr\xc3\xa4ge zur Theorie der algebraischen Gleichungen, vilken utgavs 1849, d\xc3\xa5 universitetet firade femtio\xc3\xa5rsdagen av hans promotion till doktor._NEWLINE_Gauss samlade arbeten blev efter hans d\xc3\xb6d utgivna av vetenskapssocieteten i G\xc3\xb6ttingen i 9 band (1863-1907). Vidare har utgivits hans brevv\xc3\xa4xling med Heinrich Christian Schumacher (6 band, 1860-65), Alexander von Humboldt (1877), Friedrich Wilhelm Bessel (1880) och Farkas Wolfgang Bolyai (1899).'