b'\n_START_ARTICLE_\nMarkavvattning\n_START_SECTION_\nVad ing\xc3\xa5r i begreppet markavvattning\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns flera \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder som r\xc3\xa4knas som markavvattning, till exempel dikning, t\xc3\xa4ckdikning, ytvattens\xc3\xa4nkning, invallning, sj\xc3\xb6s\xc3\xa4nkningar samt kanaliseringar och vissa rensningar av vattendrag. _NEWLINE_Skyddsdikning och normal dikesrensning till befintligt djup r\xc3\xa4knas dock inte som markavvattning (men v\xc3\xa4l till vattenverksamhet).\n_START_SECTION_\nVaraktig f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring\n_START_PARAGRAPH_\nEn viktig kriterium f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 r\xc3\xa4knas som markavvattning, \xc3\xa4r sj\xc3\xa4lva syftet med \xc3\xa5tg\xc3\xa4rden. Syftet med \xc3\xa5tg\xc3\xa4rden skall vara att "varaktigt \xc3\xb6ka en fastighets l\xc3\xa4mplighet f\xc3\xb6r n\xc3\xa5got visst \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l". Tillf\xc3\xa4lliga \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder (till exempel vid tillf\xc3\xa4lliga \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar) r\xc3\xa4knas allts\xc3\xa5 inte som markavvattning, utan ing\xc3\xa5r i \xc3\xb6vrig vattenverksamhet._NEWLINE_I m\xc3\xa5nga fall \xc3\xa4r denna varaktiga f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring av fastigheten ett absolut krav f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ver huvud taget kunna bedriva en viss verksamhet. \xc3\x84r marken f\xc3\xb6r fuktig, blir det alltf\xc3\xb6r stora bekymmer med bl.a. syrgasbrist, markpackning, denitrifikation, ogr\xc3\xa4s, v\xc3\xa4xtf\xc3\xb6ljd och d\xc3\xa5lig markb\xc3\xa4righet, varf\xc3\xb6r det helt enkelt inte g\xc3\xa5r att bedriva ett rationellt \xc3\xa5kerbruk eller skogsbruk p\xc3\xa5 platsen.\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nUnder ca 1850-1950 genomf\xc3\xb6rdes m\xc3\xa5nga stora s\xc3\xa4nkningsf\xc3\xb6retag f\xc3\xb6r att kunna skapa mer \xc3\xa5kermark (myrodling) till en v\xc3\xa4xande och bitvis hungrande befolkning. Under senare tid har ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga utdikningar genomf\xc3\xb6rts f\xc3\xb6r att kunna \xc3\xb6ka skogstillv\xc3\xa4xten i sumpskogar._NEWLINE_Detta har resulterat i att det finns f\xc3\xa5 op\xc3\xa5verkade v\xc3\xa5tmarker kvar. De kvarvarande v\xc3\xa5tmarkerna b\xc3\xb6r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r skyddas mot fortsatt exploatering, enligt ramsarkonventionen.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 markavvattning \xc3\xa4r ett begrepp som omfattar flera olika \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder (se ovan), kan de negativa effekterna p\xc3\xa5 natur och milj\xc3\xb6 skilja sig radikalt beroende p\xc3\xa5 vilken \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd som avses. T\xc3\xa4ckdikning ger till exempel inte samma milj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan som ett s\xc3\xa4nkningsf\xc3\xb6retag. Notera att nedanst\xc3\xa5ende milj\xc3\xb6p\xc3\xa5verkan ibland \xc3\xa4ven kan g\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrig vattenverksamhet.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad hydrologi\n_START_PARAGRAPH_\nMarkens vattenh\xc3\xa5llande f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga minskar genom dikningar och rensningar, vilket leder till en snabbare avrinning ner till f\xc3\xa4ltkapacitet. I odikad mark h\xc3\xa5lls markvattnet kvar l\xc3\xa4ngre och fl\xc3\xb6dena j\xc3\xa4mnas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r oftast ut under \xc3\xa5ret. Speciellt viktiga i detta h\xc3\xa4nseende \xc3\xa4r v\xc3\xa5tmarker._NEWLINE_Grundligt dikade marker leder d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r till kraftigare men kortare v\xc3\xa5rfloder och l\xc3\xa4gre sommarfl\xc3\xb6den i de p\xc3\xa5verkade vattendragen. De kraftiga sv\xc3\xa4ngningar i vattendragens vattenst\xc3\xa5nd resulterar ofta i kraftigt st\xc3\xb6rda ekosystem. Den totala \xc3\xa5rsavrinningen minskar genom dikning, p\xc3\xa5 grund av en \xc3\xb6kad transpiration, vilket ocks\xc3\xa5 kan p\xc3\xa5verka floran och faunan i vattendragen.\n_START_SECTION_\nFlora och fauna\n_START_PARAGRAPH_\nFloran och faunan p\xc3\xa5 dr\xc3\xa4nerad mark skiljer sig fr\xc3\xa5n den i den odr\xc3\xa4nerade. M\xc3\xa5nga typer av v\xc3\xa5tmark, och med dem sammanh\xc3\xa4ngande ekosystem och arter, har blivit hotade genom markavvattning._NEWLINE_Markavvattning p\xc3\xa5verkar ocks\xc3\xa5 vattendragen dit vattnet leds. De snabba fl\xc3\xb6dessv\xc3\xa4ngningarna i vattendragen som dikade marker ger upphov till frig\xc3\xb6r stora m\xc3\xa4ngder partiklar som grumlar vattnet. De grumlande partiklarna utg\xc3\xb6rs ofta av lera eller silt. N\xc3\xa4r partiklarna sedimenterar, s\xc3\xa4tter de igen lekbottnar f\xc3\xb6r fisk som \xc3\xb6ring och lax samt uppv\xc3\xa4xtbottnar f\xc3\xb6r flodp\xc3\xa4rlmusslan. Igenslamning leder \xc3\xa4ven till att v\xc3\xa4xtligheten i vattendraget minskar p\xc3\xa5 grund av minskat ljusgenomsl\xc3\xa4pp. Mindre vegetation g\xc3\xb6r att det finns mindre yta f\xc3\xb6r organismer att leva p\xc3\xa5 vilket minskar m\xc3\xa4ngden f\xc3\xb6da f\xc3\xb6r till exempel fisk. Flera insektsarter kr\xc3\xa4ver \xc3\xa4ven de klart vatten f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verleva.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4xtn\xc3\xa4ringsl\xc3\xa4ckage\n_START_PARAGRAPH_\nGenom att snabba p\xc3\xa5 transporten av \xc3\xb6verskottsvatten och d\xc3\xa4ri l\xc3\xb6sta v\xc3\xa4xtn\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen fr\xc3\xa5n marken, kan dikning indirekt bidra till \xc3\xb6verg\xc3\xb6dningen av hav och sj\xc3\xb6ar. Tidigare hade vattnet en l\xc3\xa4ngre retentionstid (uppeh\xc3\xa5llstid) i landskapet vilket gjorde att mer kv\xc3\xa4ve \xc3\xb6vergick fr\xc3\xa5n nitrat till kv\xc3\xa4vgas genom denitrifikation och fosforn bands i v\xc3\xa5tmarker. \xc3\x96verg\xc3\xb6dningseffekterna kan dock till viss del motverkas av att gr\xc3\xb6dan tar upp mer v\xc3\xa4xtn\xc3\xa4ring, vilket minskar m\xc3\xa4ngden kvarvarande v\xc3\xa4xtn\xc3\xa4ring som kan lakas ut.'