b'\n_START_ARTICLE_\nMunicipalsamh\xc3\xa4lle\n_START_PARAGRAPH_\nMunicipalsamh\xc3\xa4lle var i Sverige fr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet till 1971 en administrativ enhet f\xc3\xb6r vissa t\xc3\xa4tbebyggda omr\xc3\xa5den (ibland kallat municipium) inom en landskommun, d\xc3\xa4r en eller flera stadsstadgor var inf\xc3\xb6rda. Detta skedde f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1875. Trots att det kommunaladministrativt och juridiskt \xc3\xa4r oegentligt att tala om municipalsamh\xc3\xa4llen vad g\xc3\xa4ller tiden f\xc3\xb6re den s\xc3\xa4rskilda municipallagstiftningens ikrafttr\xc3\xa4dande \xc3\xa5r 1900, \xc3\xa4r det brukligt att urbanhistoriskt betrakta dessa samh\xc3\xa4llen som municipalsamh\xc3\xa4llen fr\xc3\xa5n det att n\xc3\xa5gon eller n\xc3\xa5gra av stadsstadgorna f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen d\xc3\xa4r inf\xc3\xb6rdes.\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xb6rande\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta municipalsamh\xc3\xa4llena (n\xc3\xa4rmare tv\xc3\xa5 tredjedelar) var stationssamh\xc3\xa4llen, men stadsstadgor inf\xc3\xb6rdes \xc3\xa4ven i bland annat f\xc3\xb6rorter till st\xc3\xa4derna, s\xc3\xa5 kallad utomgr\xc3\xa4nsbebyggelse, och i m\xc3\xa5nga fiskel\xc3\xa4gen. De k\xc3\xb6pingar som efter 1862 \xc3\xa5rs kommunalf\xc3\xb6rordningars (upph\xc3\xb6jda till lagar 1866) ikrafttr\xc3\xa4dande inte kom att utg\xc3\xb6ra egna kommuner, de s\xc3\xa5 kallade municipalk\xc3\xb6pingarna, liknade \xc3\xa5tminstone vad g\xc3\xa4ller deras f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till moderkommunerna mer municipalsamh\xc3\xa4llen \xc3\xa4n vad de liknade k\xc3\xb6pingskommunerna. I den officiella statistiken r\xc3\xa4knades efter 1900 k\xc3\xb6pingar som ej bildade egen kommun in bland municipalsamh\xc3\xa4llena. Skillnaden mellan s\xc3\xa5dana k\xc3\xb6pingar och municipalsamh\xc3\xa4llen l\xc3\xa5g fr\xc3\xa4mst i de f\xc3\xb6rras r\xc3\xa4tt till kommunbildning, dessutom varierade f\xc3\xb6reskrifterna om stadsstadgors till\xc3\xa4mpning._NEWLINE_I vissa fall str\xc3\xa4ckte sig ett municipalsamh\xc3\xa4lle \xc3\xb6ver en kommungr\xc3\xa4ns och var d\xc3\xa5 delat mellan dessa kommuner. Det kunde \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rekomma fler \xc3\xa4n ett municipalsamh\xc3\xa4lle inom samma landskommun eller att ett municipalsamh\xc3\xa4lle omfattade fr\xc3\xa5n varandra avskilda omr\xc3\xa5den inom samma landskommun. I dessa samh\xc3\xa4llen g\xc3\xa4llde efter framst\xc3\xa4llan av Kungl. Maj:ts befallningshavande och beslut av Kungl. Maj:t, efter vad som ans\xc3\xa5gs p\xc3\xa5kallat med h\xc3\xa4nsyn till de lokala behoven, en eller flera av de s\xc3\xa5 kallade stadsstadgorna, det vill s\xc3\xa4ga 1868 \xc3\xa5rs ordningsstadga, 1874 \xc3\xa5rs brandstadga, 1874 \xc3\xa5rs byggnadsstadga, 1874 \xc3\xa5rs h\xc3\xa4lsov\xc3\xa5rdsstadgas f\xc3\xb6reskrifter f\xc3\xb6r stad. F\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen detta skedde var 1875 och avs\xc3\xa5g H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s bruk, som d\xc3\xa4rigenom kan anses vara Sveriges f\xc3\xb6rsta municipalsamh\xc3\xa4lle, \xc3\xa4ven om detta begrepp d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu inte inf\xc3\xb6rts._NEWLINE_Efter tillkomsten av lagen den 31 augusti 1907 ang\xc3\xa5ende stadsplan och tomtindelning avs\xc3\xa5g f\xc3\xb6rordnandet alltid denna (fr\xc3\xa5n 1917 ing\xc3\xa5ende i lagen om fastighetsbildning i stad) i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r byggnadsstadgan, som i och med s\xc3\xa5dant f\xc3\xb6rordnande utan vidare blev g\xc3\xa4llande inom omr\xc3\xa5det. Den viktigaste f\xc3\xb6ljden av detta var att stadsplan skulle uppr\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6r omr\xc3\xa5det eller del av detta samt att, intill dess s\xc3\xa5 skett, nybyggnadsf\xc3\xb6rbud g\xc3\xa4llde inom hela municipalomr\xc3\xa5det, fr\xc3\xa5n vilket dock Kungl. Maj:ts befallningshavande i s\xc3\xa4rskilda fall kunde medge undantag._NEWLINE_Om f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena p\xc3\xa5 en ort ej var av den art att inf\xc3\xb6randet av en eller flera stadsstadgor ans\xc3\xa5gs n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt, fanns ocks\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheten f\xc3\xb6r landskommunerna att frivilligt inf\xc3\xb6ra en svagare reglering i form av lokala f\xc3\xb6reskrifter, vilka kunde inf\xc3\xb6ras utan inblandning av Kungl. Maj:t efter godk\xc3\xa4nnande av Kungl. Maj:ts befallningshavande. \xc3\x84ven denna l\xc3\xb6sning torde ha varit vanligt f\xc3\xb6rekommande.\n_START_SECTION_\nInneb\xc3\xb6rd\n_START_PARAGRAPH_\nUrsprungligen fanns inte n\xc3\xa5gra f\xc3\xb6reskrifter ang\xc3\xa5ende finansieringen av de kostnader som f\xc3\xb6ljde av inf\xc3\xb6randet av stadsstadgorna. Detta kunde leda till dispyter inom landskommunerna och ett flertal olika l\xc3\xb6sningar utvecklade sig. I syfte att komma till r\xc3\xa4tta med dessa problem beslutades 1898 om ett till\xc3\xa4gg i kommunalf\xc3\xb6rordningen d\xc3\xa4r det fastslogs att om n\xc3\xa5gon av stadsstadgorna f\xc3\xb6rordnats i ett omr\xc3\xa5de som ej utgjorde stads- eller k\xc3\xb6pingskommun s\xc3\xa5 var detta omr\xc3\xa5de att betrakta som municipalsamh\xc3\xa4lle, vilket erh\xc3\xb6ll lagstadgad egen beskattningsr\xc3\xa4tt._NEWLINE_Inv\xc3\xa5narna i ett s\xc3\xa5dant omr\xc3\xa5de var, oberoende av den omgivande landskommunen, skyldiga att ansvara f\xc3\xb6r till\xc3\xa4mpningen av stadsstadgorna och finansieringen av detta. N\xc3\xa4r denna reform tr\xc3\xa4dde i kraft 1900 \xc3\xa5lades s\xc3\xa5lunda inv\xc3\xa5narna i dessa att ut\xc3\xb6ver kommunalskatten \xc3\xa4ven betala en s\xc3\xa4rskild municipalskatt. Municipalsamh\xc3\xa4llena \xc3\xa5lades \xc3\xa4ven att ha samma slags beslutande och verkst\xc3\xa4llande organ som landskommunerna, dock med den skillnaden att dessa ben\xc3\xa4mndes municipalfullm\xc3\xa4ktige (eller i mindre samh\xc3\xa4llen municipalst\xc3\xa4mma) och municipaln\xc3\xa4mnd._NEWLINE_Vid f\xc3\xb6rordnande om municipalsamh\xc3\xa4lles bildande meddelade Kungl. Maj:t vissa allm\xc3\xa4nna huvudbest\xc3\xa4mmelser r\xc3\xb6rande ovann\xc3\xa4mnda myndigheters sammans\xc3\xa4ttning och befogenhet samt l\xc3\xa4mnade vidare vederb\xc3\xb6rande Kungl. Maj:ts befallningshavande i uppdrag att med ledning av dessa best\xc3\xa4mmelser utf\xc3\xa4rda erforderliga f\xc3\xb6reskrifter med avseende p\xc3\xa5 "stadgornas bringande i till\xc3\xa4mpning". I regel f\xc3\xb6reskrevs, att de uppgifter som i st\xc3\xa4derna \xc3\xa5l\xc3\xa5g magistraten, polismyndigheten eller dr\xc3\xa4tselkammaren j\xc3\xa4mlikt ordnings-, byggnads- och brandstadgorna skulle tillkomma samh\xc3\xa4llets municipaln\xc3\xa4mnd eller undantagsvis en s\xc3\xa4rskild municipalstyrelse (n\xc3\xa4mnden med en av Kungl. Maj:ts befallningshavande tillsatt ordf\xc3\xb6rande, s\xc3\xa5 kallad ordningsman). Dock iakttogs vissa inskr\xc3\xa4nkningar framf\xc3\xb6r allt med avseende p\xc3\xa5 polisbefogenheterna. S\xc3\xa5 stadgades exempelvis alltid, att municipaln\xc3\xa4mnden, respektive municipalstyrelsen, ej s\xc3\xa5som magistraten kunde utf\xc3\xa4rda nya med b\xc3\xb6tesbest\xc3\xa4mmelser f\xc3\xb6renade ordningsf\xc3\xb6reskrifter och inte heller hade r\xc3\xa4tt att g\xc3\xb6ra sig h\xc3\xb6rsammad genom vitesf\xc3\xb6rel\xc3\xa4ggande. I fr\xc3\xa5ga om byggnads- och h\xc3\xa4lsov\xc3\xa5rdsn\xc3\xa4mnderna gjordes samma f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5ll, men i \xc3\xb6vrigt skedde i allm\xc3\xa4nhet inte n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre avvikelse fr\xc3\xa5n stadgornas f\xc3\xb6reskrifter r\xc3\xb6rande dessa n\xc3\xa4mnder. Enligt riksdagsbeslut 1922 fick boktryckeri anl\xc3\xa4ggas i municipalsamh\xc3\xa4lle, n\xc3\xa5got som med d\xc3\xa5tida lagstiftning varit f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llet st\xc3\xa4der och k\xc3\xb6pingar._NEWLINE_I n\xc3\xa5gra enstaka fall beviljades dispens fr\xc3\xa5n skyldigheten att organisera dessa samh\xc3\xa4llen i enlighet med f\xc3\xb6rordningen och de municipala \xc3\xa4rendena sk\xc3\xb6ttes d\xc3\xa5 i st\xc3\xa4llet av landskommunen. Detsamma g\xc3\xa4llde i de fall d\xc3\xa5 stadsstadgorna f\xc3\xb6rordnats f\xc3\xb6r en hel landskommun. Dessa undantag utgjorde s\xc3\xa5lunda inte n\xc3\xa5gra egentliga municipalsamh\xc3\xa4llen._NEWLINE_Det \xc3\xa4r viktigt att notera att municipalsamh\xc3\xa4llena endast utgjorde egna kommuner betr\xc3\xa4ffande till\xc3\xa4mpningen av stadsstadgorna och finansieringen av detta. Municipalsamh\xc3\xa4llenas inv\xc3\xa5nare tillh\xc3\xb6rde alltj\xc3\xa4mt sina respektive landskommuner och hade samma r\xc3\xa4ttigheter och skyldigheter som \xc3\xb6vriga inv\xc3\xa5nare i dessa. De \xc3\xa4renden som g\xc3\xa4llde hela landskommunen, till exempel folkskolan och fattigv\xc3\xa5rden, sk\xc3\xb6ttes av denna._NEWLINE_Denna kommunala dubbelst\xc3\xa4llning gav anledning till en tv\xc3\xa5faldig kommunal beskattning, som f\xc3\xb6r vissa samh\xc3\xa4llen med utvecklad egen f\xc3\xb6rvaltning kunde bli mycket tyngande. Efter tillkomsten av stadsplanelagen och intill v\xc3\xa4gv\xc3\xa4sendets f\xc3\xb6rstatligande 1944 var municipalsamh\xc3\xa4llena dessutom i likhet med k\xc3\xb6pingarna underkastade en verklig dubbelbeskattning betr\xc3\xa4ffande gatu- och v\xc3\xa4gv\xc3\xa4sendet. Dessa samh\xc3\xa4llen var n\xc3\xa4mligen enligt denna lag sj\xc3\xa4lva skyldiga att bekosta gatuh\xc3\xa5llningen inom stadsplan, men kvarstod samtidigt i v\xc3\xa4gh\xc3\xa5llningsdistriktet, som allts\xc3\xa5 fortfarande mottog fullt bidrag fr\xc3\xa5n samh\xc3\xa4llena, utan att h\xc3\xa4rf\xc3\xb6r beh\xc3\xb6va prestera n\xc3\xa5got underh\xc3\xa5ll av deras viktigaste trafikleder, gatorna.\n_START_SECTION_\nMunicipalfullm\xc3\xa4ktige\n_START_PARAGRAPH_\nMunicipalfullm\xc3\xa4ktige var under \xc3\xa5ren 1900\xe2\x88\x921970 h\xc3\xb6gsta folkvalda beslutande organ i st\xc3\xb6rre municipalsamh\xc3\xa4llen i Sverige. I mindre municipalsamh\xc3\xa4llen var h\xc3\xb6gsta beslutande organ ist\xc3\xa4llet municipalst\xc3\xa4mman.\n_START_SECTION_\nAvskaffande\n_START_PARAGRAPH_\nAntalet municipalsamh\xc3\xa4llen var som st\xc3\xb6rst under 1940-talet. Anledningen till ett municipalsamh\xc3\xa4lles upph\xc3\xb6rande var under tiden fram till dess i de allra flesta fall ombildning till egen kommun som stad eller k\xc3\xb6ping eller att municipalsamh\xc3\xa4llet inkorporerades av n\xc3\xa5gon stad eller k\xc3\xb6ping. Det var endast i undantagsfall som direkt uppl\xc3\xb6sning av ett municipalsamh\xc3\xa4lle f\xc3\xb6rekom._NEWLINE_Redan i b\xc3\xb6rjan av 1940-talet diskuterades inom kommunindelningskommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna f\xc3\xb6r avveckling av municipalsamh\xc3\xa4llesinstitutionen. Man menade att det borde vara fullt m\xc3\xb6jligt att l\xc3\xa5ta moderkommunerna \xc3\xb6verta de municipala \xc3\xa4rendena, men n\xc3\xa5got direkt avskaffande av municipalsamh\xc3\xa4llena f\xc3\xb6reslogs ej. Man \xc3\xb6nskade d\xc3\xa4remot troligtvis en begr\xc3\xa4nsning av nybildningen av dylika, vilken \xc3\xa4ven helt upph\xc3\xb6rde efter 1949. \xc3\x84ven den under 1940-talets slut verksamma kommunallagskommitt\xc3\xa9n diskuterade municipalsamh\xc3\xa4llena, men \xc3\xa4ven om man i princip ansl\xc3\xb6t sig till kommunindelningskommitt\xc3\xa9ns uppfattning i fr\xc3\xa5gan f\xc3\xb6reslog inte heller denna kommitt\xc3\xa9 en direkt avveckning, utan man ville avvakta effekterna av 1952 \xc3\xa5rs kommunreform._NEWLINE_Under denna tid efterstr\xc3\xa4vade statsmakterna dock en utj\xc3\xa4mning av skillnaderna mellan stad och landsbygd och de s\xc3\xa4rskilda stadsstadgorna kom efterhand att avskaffas och ers\xc3\xa4ttas av allm\xc3\xa4nna stadgor som g\xc3\xa4llde i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l st\xc3\xa4der och k\xc3\xb6pingar som landskommuner. Detta g\xc3\xa4llde ordningsstadgan (1958), h\xc3\xa4lsov\xc3\xa5rdsstadgan (1960) och brandstadgan (1963) och till f\xc3\xb6ljd av detta uppl\xc3\xb6stes med tiden allt fler municipalsamh\xc3\xa4llen.  M\xc3\xa5nga av fiskel\xc3\xa4gena i G\xc3\xb6teborgs och Bohus l\xc3\xa4n upph\xc3\xb6rde automatiskt att vara municipalsamh\xc3\xa4llen vid \xc3\xa5rsskiftet 1959/60, eftersom h\xc3\xa4lsov\xc3\xa5rdsstadgans f\xc3\xb6reskrifter f\xc3\xb6r stad var den enda stadsstadga som g\xc3\xa4llde i dessa._NEWLINE_I 1947 \xc3\xa5rs byggnadslag och byggnadsstadga fanns dock st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r bildande och bevarande av municipalsamh\xc3\xa4llen och \xc3\xa4ven ordningsstadgan gav vissa m\xc3\xb6jligheter till nybildning av dylika. Dessa m\xc3\xb6jligheter till nybildning kom dock aldrig till anv\xc3\xa4ndning. De sista \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende municipalsamh\xc3\xa4llena, Kvidinge och Tyringe i Kristianstads l\xc3\xa4n, Moll\xc3\xb6sund i G\xc3\xb6teborgs och Bohus l\xc3\xa4n samt Nyland i V\xc3\xa4sternorrlands l\xc3\xa4n, upph\xc3\xb6rde med 1971 \xc3\xa5rs kommunreform. Efter denna reform \xc3\xa4r Sveriges samtliga kommuner formellt likst\xc3\xa4llda och d\xc3\xa4rigenom reglerade av samma lagar och f\xc3\xb6rordningar.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llen med sammantr\xc3\xa4ngd befolkning i Finland\n_START_PARAGRAPH_\nMotsvarigheten i Finland var samh\xc3\xa4lle med sammantr\xc3\xa4ngd befolkning (finska: taajav\xc3\xa4kinen yhdyskunta). En f\xc3\xb6rordning d\xc3\xa4rom utf\xc3\xa4rdades 1898 varefter dessa b\xc3\xb6rjade inr\xc3\xa4ttas efter beslut av senaten och efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten av statsr\xc3\xa5det (regeringen). Dessa samh\xc3\xa4llen hade i likhet med de svenska municipalsamh\xc3\xa4llena egna folkvalda organ och beskattningsr\xc3\xa4tt. \xc3\x85r 1932 inf\xc3\xb6rdes i Finland en ny stadsplanelag, genom vilken samma best\xc3\xa4mmelser kom att g\xc3\xa4lla oavsett kommuntyp. Dessa samh\xc3\xa4llen miste d\xc3\xa5 sin egentliga betydelse som administrativa enheter, varf\xc3\xb6r inga nya d\xc3\xa4refter inr\xc3\xa4ttades. _NEWLINE_Det bildades totalt omkring 40 samh\xc3\xa4llen av denna typ i Finland och 1935 uppgick antalet till 30 med en sammanlagd befolkning p\xc3\xa5 57\xc2\xa0600 personer. De \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende, som ej f\xc3\xb6rsvunnit genom k\xc3\xb6pingsbildning eller inkorporering, avskaffades vid \xc3\xa5rsskiftet 1955/56 efter beslut av statsr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nBygningskommuner i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge fanns fr\xc3\xa5n 1869 till \xc3\xa5rsskiftet 1969/1970 en motsvarighet som kallades bygningskommune.'