b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xb6teborgs historia\n_START_SECTION_\nKultur och politisk historia\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt G\xc3\xb6teborgs toppskikt och f\xc3\xb6ljaktligen ocks\xc3\xa5 stadsstyrelse skulle kommunala utgifter begr\xc3\xa4nsas till s\xc3\xa5dant som i egentlig mening var av allm\xc3\xa4nt gemensamt intresse. \xc3\x96vriga uppgifter skulle \xc3\xb6verl\xc3\xa5tas till det privata initiativet. Synen p\xc3\xa5 kommunens och statens uppgifter f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades kraftigt efter det demokratiska genombrottet p\xc3\xa5 1920-talet. Enligt 1918 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rfattningsreform antogs kommunal r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och den 40-gradiga r\xc3\xb6stskalan togs bort. S\xc3\xa4rskilt stadens sociala institutioner samt den kulturella sf\xc3\xa4ren kom att p\xc3\xa5verkas._NEWLINE_Staden hade under 1800-talet sin speciella politiska pr\xc3\xa4gel. G\xc3\xb6teborg var visserligen en storstad, men saknade den stora \xc3\xa4mbetsmannak\xc3\xa5r som den centrala f\xc3\xb6rvaltningen i Stockholm kr\xc3\xa4vde, varf\xc3\xb6r k\xc3\xb6pm\xc3\xa4nnen blev samh\xc3\xa4llets toppskikt fr\xc3\xa5n allra f\xc3\xb6rsta b\xc3\xb6rjan. Handelshusen genererade kapital och skapade en penningaristokrati, som var v\xc3\xa4lvilligt inst\xc3\xa4lld till de liberala id\xc3\xa9erna och samtidigt ivrig att st\xc3\xb6dja sociala och kulturella projekt. \xe2\x80\x9dG. har haft f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nen av en h\xc3\xb6g allm\xc3\xa4n- och medborgaranda med devisen \xe2\x80\x99rikedom f\xc3\xb6rpliktar\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9d, enligt Svensk uppslagsbok. Kulturlivet fick en blomstring tack vare enskilda medborgares intresse och ekonomiska st\xc3\xb6d. Omkring 1850\xe2\x80\x9390 framstod G\xc3\xb6teborg som ett radikalt alternativ till Stockholm p\xc3\xa5 det litter\xc3\xa4ra och konstn\xc3\xa4rliga omr\xc3\xa5det. Donationer till allm\xc3\xa4nna, sociala, kyrkliga och kulturella \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l var f\xc3\xb6reteelser som gav s\xc3\xa4rskild pr\xc3\xa4gel \xc3\xa5t samh\xc3\xa4llet i G\xc3\xb6teborg. De flesta utbildningsinstitutionen tillkom tack vare enskilda personers donationer; museer och bibliotek var resultat av enskilda initiativ, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l forsknings- som folkbibliotek. Nordens f\xc3\xb6rsta folkbiblioteksbyggnad upprestes 1897 i Haga (Dicksonska folkbiblioteket). Teater- och musiklivet var beroende av mecenater. Trots namn som Viktor Rydberg och Wilhelm Stenhammar menade Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson: "I G\xc3\xb6teborg skrivs ingen dikt; d\xc3\xa4r skrivs fakturor."_NEWLINE_I G\xc3\xb6teborg var konfrontationen mellan liberalismen och konservatismen omv\xc3\xa4nd till den i Stockholm. I huvudstaden var samh\xc3\xa4llets toppar konservativa, men ej i G\xc3\xb6teborg. De nationella, kyrkliga och konservativa elementen \xc3\xa5terfanns en trappa ned i staden, bland sm\xc3\xa5handlare, mindre f\xc3\xb6retagare, pr\xc3\xa4ster och andra tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n. Influenserna fr\xc3\xa5n den v\xc3\xa4stsvenska schartauanismen och gammalkyrkligheten var tydliga. Det s\xc3\xa4rpr\xc3\xa4glade politiska livet i G\xc3\xb6teborg h\xc3\xb6ll i sig fram till 1922 med representanter f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ringslivet som tongivande._NEWLINE_Integreringen av svenska judar underl\xc3\xa4ttades av att G\xc3\xb6teborg var modern och frisinnad, pr\xc3\xa4glad av en livaktig milj\xc3\xb6 och en stark tidningspress. Ingenstans i Sverige hade judar s\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt anseende som i G\xc3\xb6teborg, menar Fredric Bedoire. F\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna svenska judar medverkade vid bildandet av G\xc3\xb6teborgs privatbank och Skandinaviska Kredit AB. En del judar etablerade sig \xc3\xa4ven inom f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggar- och tidningsbranschen, som David Felix Bonnier._NEWLINE_Under fem decennier fram till 1900 \xc3\xb6kade befolkningen fr\xc3\xa5n 26\xc2\xa0084 till 130\xc2\xa0619. G\xc3\xb6teborgs befolkning \xc3\xb6kade snabbt under hela 1800-talet \xe2\x80\x93 med undantag f\xc3\xb6r kolera\xc3\xa5ren p\xc3\xa5 1830-talet \xe2\x80\x93 och hade vid seklets slut mer \xc3\xa4n tiodubblats. Bos\xc3\xa4ttningen \xc3\xa4gde rum huvudsakligen utanf\xc3\xb6r den gamla stadsk\xc3\xa4rnan. N\xc3\xa4r bef\xc3\xa4stningen runt staden revs utvidgades Haga, G\xc3\xb6teborgs \xc3\xa4ldsta arbetarstadsdel, mot norr. Man byggde t\xc3\xa4tare och tv\xc3\xa5v\xc3\xa5ningshus, vilka idag \xc3\xa5terfinns vid Skanstorget och V\xc3\xa4stra Skansgatan. Arbetarna slog sig ned i Landala, Annedal, Masthugget och Majorna, vilka redan var delvis bebyggda. F\xc3\xb6r att klara den snabba tillv\xc3\xa4xten \xc3\xb6vertog G\xc3\xb6teborgs stad en del ytteromr\xc3\xa5den, som f\xc3\xb6rstaden Majorna med \xc3\x84lvsborgs Kungsladug\xc3\xa5rd 1868, Annedal 1872, Landala och Tingstadsvassen 1883. _NEWLINE_Hyreshuset hade som huvudsaklig bostadsform slagit igenom samtidigt som man b\xc3\xb6rjade bebygga de nya bostadsomr\xc3\xa5dena p\xc3\xa5 1870-talet. De f\xc3\xb6rsta landsh\xc3\xb6vdingehusen byggdes 1875 i Annedal, en typ som kom att dominera arbetarstadsdelarna i staden. P\xc3\xa5 1960-talet revs st\xc3\xb6rre delen av landsh\xc3\xb6vdingehusen som hade byggts f\xc3\xb6re 1900._NEWLINE_N\xc3\xa5got som ofta k\xc3\xa4nnetecknade arbetarstadsdelarna var att de \xc3\xa5terfanns i n\xc3\xa4rheten av fabriker; Haga l\xc3\xa5g mitt emot Rosenlunds spinneri; i anslutning till Gamlestadens Fabriker \xc3\xa5terfanns flera kvarter med landsh\xc3\xb6vdingehus; G\xc3\xa5rdas s\xc3\xa4rskilda k\xc3\xa4nnetecken var att bost\xc3\xa4derna och fabrikerna l\xc3\xa5g intill varandra._NEWLINE_I Haga hade arbetarr\xc3\xb6relsen i G\xc3\xb6teborg sitt centrum. P\xc3\xa5 Bergsgatan 24 bildades 1890 G\xc3\xb6teborgs arbetarekommun, den f\xc3\xb6rsta i Sverige. Stadens f\xc3\xb6rsta Folkets hus l\xc3\xa5g vid Skanstorget och vid Mellangatan etablerades Ny Tid. Naturlig samlingspunkt f\xc3\xb6r arbetarnas m\xc3\xb6ten och demonstrationer var ocks\xc3\xa5 innan J\xc3\xa4rntorget byggdes Skanstorget. Heden var m\xc3\xa5l f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta majdemonstrationerna.\n_START_SECTION_\nEkonomisk uppg\xc3\xa5ng och nedg\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1900 var 3\xc2\xa0500 sysselsatta inom mekanisk industri; tv\xc3\xa5 tredjedelar av arbetarstyrkan \xc3\xa5terfanns vid stadens tre varv, och antalet anst\xc3\xa4llda \xc3\xb6kade under 1900-talet. Ren\xc3\xa4ssansen f\xc3\xb6r svensk sj\xc3\xb6fart var en f\xc3\xb6rklaring till expansionen inom G\xc3\xb6teborgs varvsindustri. Inhemska varv hade p\xc3\xa5 grund av andra v\xc3\xa4rldskriget svarat mot ett behov hos rederierna. ESAB i sin tur v\xc3\xa4xte fram tack vare varvsindustrin._NEWLINE_Dan Brostr\xc3\xb6m tog steget till transocean linjesj\xc3\xb6fart \xc3\xa5r 1907 genom tillkomsten av Svenska Ostasiatiska Kompaniet. Den alltmer v\xc3\xa4xande sj\xc3\xb6farten st\xc3\xa4llde \xc3\xa4ven krav p\xc3\xa5 nya b\xc3\xa4ttre hamnanl\xc3\xa4ggningar. Till att b\xc3\xb6rja med byggdes Stigbergskajen 1906\xe2\x80\x931925 f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let och 1925 tillkom Marieholmshamnen som en mottagningshamn f\xc3\xb6r sm\xc3\xa4rre oljefartyg._NEWLINE_G\xc3\xb6teborg intog vid tiden f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget en dominerande st\xc3\xa4llning i den svenska transoceana linjesj\xc3\xb6farten, och hade mer \xc3\xa4n en tredjedel av det totala svenska tonnaget. Under de b\xc3\xa5da v\xc3\xa4rldskrigen, s\xc3\xa4rskilt det f\xc3\xb6rsta, drabbades G\xc3\xb6teborgs handelsflotta h\xc3\xa5rt med avseende p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskoliv och fartyg._NEWLINE_Vid tiden f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget var antalet anst\xc3\xa4llda i G\xc3\xb6teborgsomr\xc3\xa5dets industrier cirka 28\xc2\xa0000, de flesta inom textil- och metallindustrin. Gamlestadens Fabrikers AB hade 1900 \xc3\xb6ver 1\xc2\xa0000 anst\xc3\xa4llda. Industrins andel av den totala syssels\xc3\xa4ttningen steg snabbare i Sverige \xc3\xa4n i n\xc3\xa5got annat land. I mitten av 1900-talet gick den traditionella tekoindustrin i G\xc3\xb6teborg tillbaka f\xc3\xb6r att till slut f\xc3\xb6rsvinna. Teko-, sko- och l\xc3\xa4derindustrin f\xc3\xb6r hemmamarknaden utsattes f\xc3\xb6r konkurrens fr\xc3\xa5n utlandet. Under 1960\xe2\x80\x9370-talen minskade personalen inom dessa branscher fr\xc3\xa5n 13\xc2\xa0700 till 5\xc2\xa0700. Icke desto mindre lyckades verkstadsindustrin assimilera arbetskraften. SKF hade startats med hj\xc3\xa4lp av kapital fr\xc3\xa5n textilindustrin 1907. Gamlestadens Fabrikers AB hade n\xc3\xa4mligen f\xc3\xa5tt problem med s\xc3\xa4ttningar i fabriksfastighetens fundament p\xc3\xa5 grund av den lerhaltiga jorden. Detta gjorde att lagren i v\xc3\xa4vstolarna skavde snett. L\xc3\xb6sningen p\xc3\xa5 problemet levererades av Sven Wingquists sf\xc3\xa4riska kullager och den s.k. snilleindustrin. \xc3\x85r 1950 var SKF i Gamlestaden och G\xc3\xb6taverken de st\xc3\xb6rsta arbetsgivarna, med vardera 5\xc2\xa0700 anst\xc3\xa4llda. Tillsammans var dessa b\xc3\xa5da Sveriges st\xc3\xb6rsta arbetsgivare. P\xc3\xa5 Eriksbergs varv \xc3\xa5terfanns 3\xc2\xa0500 anst\xc3\xa4llda, p\xc3\xa5 Volvo och Lindholmen cirka 1\xc2\xa0700 vardera._NEWLINE_K\xc3\xa4nnetecknande f\xc3\xb6r 1900-talet \xc3\xa4r emellertid att industrier och hamnanl\xc3\xa4ggningar koncentreras till Hisingens sydv\xc3\xa4stra del. H\xc3\xa4r fanns de tre varven, kvarnar, snickerifabriker, ESAB, Volvo och R\xc3\xb6rstrands porslinsfabrik. Sanneg\xc3\xa5rdshamnen p\xc3\xa5 norra \xc3\xa4lvstranden, som byggdes f\xc3\xb6r att ta hand om kolimporten som var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig p\xc3\xa5 grund av industrialiseringen, byggdes under \xc3\xa5ren 1908\xe2\x80\x931914; Frihamnen invigdes 1922; Rya oljehamn togs i bruk 1930, var de stora oljebolagen snabbt utvidgade sina tankanl\xc3\xa4ggningar; Lundbyhamnen, som byggdes mellan 1947 och 1952, var en styckegodshamn med den dittills st\xc3\xb6rsta kajplanen och varuskjul som utformats med tanke p\xc3\xa5 mekaniserad godshantering; v\xc3\xa4ster om Ryahamnen tillkom en ny oljehamn under 1950\xe2\x80\x9360-talen, n\xc3\xa4mligen Skarvikshamnen; Torshamnen l\xc3\xa4ngst i v\xc3\xa4ster p\xc3\xa5 tillkom p\xc3\xa5 1960-talet tillsammans med Skandiahamnen (1966) och \xc3\x84lvsborgshamnen._NEWLINE_P\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra \xc3\xa4lvstranden v\xc3\xa4ster om Stigbergskajen togs Nordens st\xc3\xb6rsta fiskhamn i bruk 1910, Fiskhamnen. \xc3\x84ven om fiskeauktion fortfarande h\xc3\xa5lls i Fiskhamnen kommer r\xc3\xa5varan emellertid dit med lastbil. \xc3\x84ven p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra \xc3\xa4lvstranden byggdes nya hamnanl\xc3\xa4ggningar, som exempelvis Majnabbehamnen med "Londonpiren" mellan 1947 och 1952, och s\xc3\xb6der om Majnabbe \xc3\xb6ppnades Danmarksterminalen 1955. Men \xc3\xa4lvstrandens karakt\xc3\xa4r omskapades p\xc3\xa5 grund av att de stora trafikstr\xc3\xa5ken (E45) ber\xc3\xb6vade hamnen n\xc3\xa4rkontakten med den intilliggande stadsbebyggelsen. P\xc3\xa5 1960-talet genomf\xc3\xb6rdes stora infrastrukturprojekt; \xc3\x84lvsborgsbron, Tingstadstunneln, E6, H\xc3\xb6gsboleden och Marieholmsleden._NEWLINE_Den ekonomiska historien \xc3\xa4r inte utan kriser. I b\xc3\xb6rjan av 1920-talet f\xc3\xb6ll priserna p\xc3\xa5 aktier, fastigheter och varor; f\xc3\xb6retag gick i konkurs och flera banker m\xc3\xa5ste rekonstrueras eller \xc3\xb6vertas av andra. Kriserna inom bankv\xc3\xa4rlden berodde p\xc3\xa5 att aff\xc3\xa4rsbanker var \xc3\xa4gare i f\xc3\xb6retag de l\xc3\xa5nade pengar till. D\xc3\xa4rmed tog bankerna en dubbel risk p\xc3\xa5 grund av rollen som b\xc3\xa5de kreditgivare och \xc3\xa4gare. G\xc3\xb6teborg har f\xc3\xb6rlorat sin st\xc3\xa4llning som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt finanscentrum p\xc3\xa5 grund av koncentrationen inom bank-, finans- och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsverksamheten. Huvudkontoren \xc3\xa5terfinns i Stockholm. G\xc3\xb6tabanken var den sista aff\xc3\xa4rsbank som l\xc3\xa4mnade G\xc3\xb6teborg._NEWLINE_Varvskrisen \xc3\xa4r en annan som slagit G\xc3\xb6teborg exceptionellt h\xc3\xa5rt. Under 1970-talet f\xc3\xb6rdubblades n\xc3\xa4mligen v\xc3\xa4rldshandelsflottan, n\xc3\xa4r G\xc3\xb6teborg var en av v\xc3\xa4rldens st\xc3\xb6rsta varvsst\xc3\xa4der. Man hade satsat p\xc3\xa5 oljetankers, men tio \xc3\xa5r efter den stora uppg\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6r varvsn\xc3\xa4ringen var G\xc3\xb6teborg praktiskt taget utraderad fr\xc3\xa5n kartan \xc3\xb6ver varvsst\xc3\xa4der. Oljekrisen 1973/1974 p\xc3\xa5verkade efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 tonnage negativt. En term p\xc3\xa5 modet var stagflation._NEWLINE_F\xc3\xb6rutom att det fanns en \xc3\xb6verkapacitet p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldstonnage fick G\xc3\xb6teborgsvarven allt sv\xc3\xa5rare att konkurrera med japanska och \xc3\xa4ven sydkoreanska varv. Krav p\xc3\xa5 rationaliseringar och strukturomvandlingar uppstod inom ett antal branscher. Under perioden 1987\xe2\x80\x931989 avvecklades eller f\xc3\xb6rs\xc3\xa5ldes s\xc3\xa5 gott som all varvsindustri, rederiernas betydelse tynade och tekoindustrin reducerades ytterligare. Endast Volvo, G\xc3\xb6teborgs svar p\xc3\xa5 bilismen, gick mot str\xc3\xb6mmen, och hade 1970 lika m\xc3\xa5nga anst\xc3\xa4llda som de tre varven tillsammans. Under den finansiella krisen p\xc3\xa5 1920-talet hade efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 kullager sviktat, och f\xc3\xb6r att finna en ny marknad f\xc3\xb6r dessa besl\xc3\xb6t SKF att inleda biltillverkning 1926. \xc3\x85r 1980 var antalet anst\xc3\xa4llda p\xc3\xa5 Volvo 20\xc2\xa0000, dvs. fem g\xc3\xa5nger fler \xc3\xa4n vid SKF.\n_START_SECTION_\nPeriferin inlemmas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ren 1907\xe2\x80\x931927 var Albert Lilienberg stadsingenj\xc3\xb6r, och under hans period genomf\xc3\xb6rdes en ny typ av stadsplan. De sm\xc3\xa5 enskilda g\xc3\xa5rdarna ersattes med en oregelbunden, mer anpassad terr\xc3\xa4ng, med \xc3\xb6ppna g\xc3\xa5rdsrum omfattande hela kvarter. Typiska s\xc3\xa5dana hyreshusomr\xc3\xa5den \xc3\xa4r Nedre Johanneberg, Bagareg\xc3\xa5rden och Kungsladug\xc3\xa5rd._NEWLINE_St\xc3\xb6rre villaomr\xc3\xa5den \xc3\xa4r Lorensberg, Landala Egnahem ovanf\xc3\xb6r Chalmers tekniska institut, \xc3\x84ngg\xc3\xa5rden och \xc3\x96rgryte. \xc3\x85r 1910 valde man ut \xc3\xa5tta omr\xc3\xa5den f\xc3\xb6r egnahemsbyggnation. Landala bebyggdes f\xc3\xb6rst. Lilienberg stod f\xc3\xb6r planen och Carl Westman gjorde typritningarna till husen. Byggnaderna som uppf\xc3\xb6rdes 1914\xe2\x80\x931922 utformades i nationalromantisk anda. Personer med sm\xc3\xa5borgerliga yrken flyttade in och n\xc3\xa4r radhusen byggdes p\xc3\xa5 1920-talet fick de namnen "professorsl\xc3\xa4ngan" och "ingenj\xc3\xb6rsl\xc3\xa4ngan". \xc3\x96rgryte inkorporerades 1922._NEWLINE_Trots att flera villaomr\xc3\xa5den byggdes fr\xc3\xa5n och med 1920-talet f\xc3\xb6refaller hyreshuset att vara den dominerande bostadsformen f\xc3\xb6r g\xc3\xb6teborgaren. Landsh\xc3\xb6vdingehusen var unikt f\xc3\xb6r G\xc3\xb6teborg och kom att s\xc3\xa4tta sin pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 arbetarstadsdelarna \xc3\xa4nda fram till 1940-talet. D\xc3\xa5 \xc3\xa5terfanns \xc3\xb6ver 40 procent av G\xc3\xb6teborgs l\xc3\xa4genheter i dylika hustyper. \xc3\x96ver h\xc3\xa4lften av l\xc3\xa4genheterna p\xc3\xa5 1940-talet var p\xc3\xa5 ett rum och k\xc3\xb6k._NEWLINE_Under 1800-talet hade arbetarstadsdelarna vuxit fram i omedelbar anslutning till fabrikerna. Men sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4garnas utbyggnad m\xc3\xb6jliggjorde f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggning av arbetarkvarter i mera perifera omr\xc3\xa5den. G\xc3\xb6teborgs stad \xc3\xb6vertog sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4garna den 1 januari 1900 och i oktober 1902 hade man elektriskt sp\xc3\xa5rvagnstrafik p\xc3\xa5 linjerna Majorna\xe2\x80\x93Redbergslid, Majorna\xe2\x80\x93Getebergs\xc3\xa4ng, Redbergslid\xe2\x80\x93Getebergs\xc3\xa4ng samt p\xc3\xa5 Ringlinjen. Torsdagen den 20 juni 1940 rullade den f\xc3\xb6rsta sp\xc3\xa5rvagnen \xc3\xb6ver G\xc3\xb6ta\xc3\xa4lvbron till Lundby._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930-talet avl\xc3\xb6stes idealen av strama lamellhus i funktionalistisk stil, s\xc3\xa5som i \xc3\x96vre Johanneberg och Br\xc3\xa4cke egnahem p\xc3\xa5 Hisingen. G\xc3\xb6teborgs nye stadsbyggnadschef Uno \xc3\x85hr\xc3\xa9n var inspirerad av franska och tyska experiment med nya bostadsformer. Enligt de nya id\xc3\xa9erna skulle ett industrialiserat stadsbygge ge m\xc3\xb6jlighet att skapa moderna h\xc3\xa4lsobost\xc3\xa4der. Idealen byggde p\xc3\xa5 tankar kring hus i park ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r i kvarter. Icke desto mindre m\xc3\xa5ste man locka nya hyresg\xc3\xa4ster med gratis hyra n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader._NEWLINE_Befolkningen \xc3\xb6kade starkt under 1940-talet, dels p\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6delse- och inflyttnings\xc3\xb6verskott, dels p\xc3\xa5 grund av inkorporeringen av V\xc3\xa4stra Fr\xc3\xb6lunda landskommun 1945 och Backa 1948. Omkring 35\xc2\xa0000 nya l\xc3\xa4genheter byggdes i regi dels av s.k. allm\xc3\xa4nnyttiga och kooperativa bostadsf\xc3\xb6retag, dels av sammanslutningar av privata byggm\xc3\xa4stare 1944\xe2\x80\x931955. De f\xc3\xb6rsta bostadsomr\xc3\xa5dena som bebyggdes var Torpa i \xc3\xb6ster, Norra Guldheden, Gr\xc3\xa5berget, B\xc3\xb6, Sl\xc3\xa4tta Damm p\xc3\xa5 Hisingen, H\xc3\xb6gsbo i V\xc3\xa4stra Fr\xc3\xb6lunda och Kortedala. Norra Guldheden, som bebyggdes med hyreshus anpassade till den bergiga terr\xc3\xa4ngen, stod klar till utst\xc3\xa4llningen 1945. Stadsdelen ans\xc3\xa5gs vara en m\xc3\xb6nsteranl\xc3\xa4ggning. I november 1953 flyttade de f\xc3\xb6rsta hyresg\xc3\xa4sterna in i bostadsomr\xc3\xa5det i Kortedala och tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare \xc3\xa5terfanns h\xc3\xa4r cirka 15\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1950-talets mitt massproducerades hyreshus ute i Biskopsg\xc3\xa5rden, V\xc3\xa4stra Fr\xc3\xb6lunda, Backa, Angered och Bergsj\xc3\xb6n. \xc3\x84ven Bj\xc3\xb6rkek\xc3\xa4rr bebyggdes p\xc3\xa5 1950-talet. Torget som centrum f\xc3\xb6r inv\xc3\xa5narna var idealet, med snar tillg\xc3\xa5ng till sol och gr\xc3\xb6nska i bostadsomr\xc3\xa5det. Doktor Fries Torg exempelvis \xc3\xa4r centrum i grannskapet S\xc3\xb6dra Guldheden, som b\xc3\xb6rjade bebyggas 1949, ett omr\xc3\xa5de som \xc3\xa4r typiskt f\xc3\xb6r "folkhemmets bostadsomr\xc3\xa5den", den typ av hus som byggdes mellan 1945 och 1960._NEWLINE_1960-talet medf\xc3\xb6rde ett fortsatt stort f\xc3\xb6delse\xc3\xb6verskott f\xc3\xb6r G\xc3\xb6teborg, men inget inflyttnings\xc3\xb6verskott. Under decenniet b\xc3\xb6rjade man sanera arbetarstadsdelarna, en rivningsv\xc3\xa5g satte ig\xc3\xa5ng och befolkningen kunde evakueras till hyreshusomr\xc3\xa5den i nordost. Landsh\xc3\xb6vdingehusen i Masthugget, Landala, Annedal, Olskroken demolerades. Den 1 januari 1967 inkorporerades Angered, Bergsj\xc3\xb6n, Torslanda, Tuve och S\xc3\xa4ve, vilket var den st\xc3\xb6rsta \xc3\xb6kningen av G\xc3\xb6teborgs stads areal genom tiderna. G\xc3\xb6teborgs areal \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 16\xc2\xa0029 hektar till 38\xc2\xa0389 hektar; befolkningen \xc3\xb6kade med 18\xc2\xa0514 \xe2\x80\x93 och d\xc3\xa4rmed hade G\xc3\xb6teborg 445\xc2\xa0402 inv\xc3\xa5nare 1967. Man fortsatte att exploatera stora omr\xc3\xa5den f\xc3\xb6r storskalig flerfamiljsbebyggelse, till exempel V\xc3\xa4stra Fr\xc3\xb6lunda, Bergsj\xc3\xb6n, Hj\xc3\xa4llbo, Backa och L\xc3\xa4nsmansg\xc3\xa5rden._NEWLINE_\xc3\x85r 1974 inkorporerades Askim, Styrs\xc3\xb6 och R\xc3\xb6dbo._NEWLINE_Angeredsbron som invigdes s\xc3\xb6ndagen den 3 december 1978, blev den nya transportleden f\xc3\xb6r Angeredsborna till arbetsplatserna vid industrierna p\xc3\xa5 Hisingen. Dittills hade f\xc3\xa4rjan vid Nyebro ombes\xc3\xb6rjt f\xc3\xb6rbindelserna mellan \xc3\xb6n och fastlandet._NEWLINE_Under perioden 1970-84 minskade G\xc3\xb6teborgs befolkning fr\xc3\xa5n 451\xc2\xa0800 till 424\xc2\xa0100 inv\xc3\xa5nare. Resultatet blev flera outhyrda l\xc3\xa4genheter, fr\xc3\xa4mst i nord\xc3\xb6stra G\xc3\xb6teborg. \xc3\x85r 1985 inleddes emellertid en period med svag \xc3\xb6kning av befolkningen, skiftad med spridda \xc3\xa5r med sjunkande befolkningstal. Ny\xc3\xa5rsskiftet 1998/1999 hade staden drygt 459\xc2\xa0500 inv\xc3\xa5nare, mycket tack vare invandringen. Mer \xc3\xa4n var femte g\xc3\xb6teborgare hade d\xc3\xa5 utl\xc3\xa4ndsk bakgrund. P\xc3\xa5 hundra \xc3\xa5r v\xc3\xa4xte allts\xc3\xa5 befolkningen fr\xc3\xa5n 126\xc2\xa0000 till 459\xc2\xa0500.'