b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Croce delle Scalette\n_START_SECTION_\nKyrkans historia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1615 grundade den spanske karmeliten Domenico di Ges\xc3\xb9 e Maria (1559\xe2\x80\x931630) Hospitium S. Crucis vid Via della Lungara \xe2\x80\x9df\xc3\xb6r att omv\xc3\xa4nda kvinnor fr\xc3\xa5n ett syndfullt liv\xe2\x80\x9d. Hans intention var att r\xc3\xa4dda Roms prostituerade fr\xc3\xa5n sexhandeln och erbjuda dem en klosterlik milj\xc3\xb6 i botg\xc3\xb6ring och b\xc3\xb6n. Flera institutioner av detta slag grundades i Rom: jesuiternas Santa Marta al Collegio Romano och franciskanernas Santa Chiara och San Giacomo alla Lungara. Ett kloster uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 platsen och bekostades av markisen Baldassarre Paluzzi Albertoni och Maximilian I av Bayern, medan sj\xc3\xa4lva kyrkobyggnaden uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 uppdrag av den blivande kardinalen Antonio Barberini._NEWLINE_I slutet av 1600-talet \xc3\xb6vertogs kyrka och kloster av augustineroblater \xe2\x80\x93 Agostiniane della Penitenza. Klostret st\xc3\xa4ngdes under den franska ockupationen av Rom \xc3\xa5r 1802._NEWLINE_P\xc3\xa5ve Gregorius XVI \xc3\xb6verl\xc3\xa4t 1839 kyrka och kloster \xc3\xa5t Den gode Herdens systrar (Congr\xc3\xa9gation de Notre-Dame de Charit\xc3\xa9 du Bon-Pasteur), som hade grundats av den heliga Marie-Euphrasie Pelletier i Angers \xc3\xa5r 1835. \xc3\x84ven denna kongregation tog sig i Rom an prostituerade kvinnor. \xc3\x85r 1854 l\xc3\xa4t p\xc3\xa5ve Pius IX bygga till klostret med Virginio Vespignani som arkitekt. En inskriptionsplatta vid Via della Penitenza 37 minner om denna tillbyggnad:_NEWLINE_I det nya byggnadskomplexet togs flera olika kategorier av kvinnor om hand. Det fanns en avdelning f\xc3\xb6r kvinnliga brottslingar och en f\xc3\xb6r flickor som utanf\xc3\xb6r murarna riskerade fysisk misshandel. Vidare hyste klostret kvinnor som ville l\xc3\xa4mna en destruktiv livsf\xc3\xb6ring samt kvinnor som hade blivit misshandlade av sina \xc3\xa4kta m\xc3\xa4n._NEWLINE_Hela komplexet exproprierades av italienska staten \xc3\xa5r 1873, men nunnorna till\xc3\xa4ts stanna kvar p\xc3\xa5 grund av vikten av deras arbete. Restaureringar f\xc3\xb6retogs 1900 och 1924._NEWLINE_\xc3\x85r 1985 l\xc3\xa4mnade Den gode Herdens systrar klostret och anl\xc3\xa4ggningen \xc3\xb6vertogs av Roms stad. Tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare togs klosterbyggnaden \xc3\xb6ver av ARCI:s (Associazione Ricreativa Culturale Italiana) kvinnoavdelning och kyrkan st\xc3\xa4ngdes. I dag innehas byggnaden av La Casa Internazionale delle Donne, en feministisk organisation som bland annat tillhandah\xc3\xa5ller kurser och seminarier i kultur och socialpolitik.\n_START_SECTION_\nKyrkans exteri\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nKyrkans fasad har tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar. Den nedre har fyra doriska pilastrar som b\xc3\xa4r upp ett entablement med en tom fris och en kraftigt profilerad kornisch. Entablementet f\xc3\xb6rkroppar sig n\xc3\xa5got \xc3\xb6ver pilastrarna. Ing\xc3\xa5ngsportalens kornisch st\xc3\xb6ds av kragstenar med lejonhuvuden. Den nedre v\xc3\xa5ningens pilastrar flankerar tomma rundb\xc3\xa5genischer. Den \xc3\xb6vre v\xc3\xa5ningen har fyra pilastrar utan kapit\xc3\xa4l, vilka b\xc3\xa4r upp ett entablement och ett kr\xc3\xb6nande triangul\xc3\xa4rt pediment med ett lynettf\xc3\xb6nster i dess tympanon. Pilastrarna flankerar ett kvadratiskt f\xc3\xb6nster, ovanf\xc3\xb6r vilket \xc3\xa4r placerat en festong i stuck._NEWLINE_Till h\xc3\xb6ger om fasaden \xc3\xa4r det forna klostrets portal. Ovanf\xc3\xb6r denna \xc3\xa5terfinns statyn Kristus som den gode Herden fr\xc3\xa5n 1839.\n_START_SECTION_\nKyrkans interi\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nKyrkan hade tre altaren. \xc3\x96ver h\xc3\xb6galtaret fanns Terenzio da Urbinos Kristus b\xc3\xa4r Korset, tills den under 1700-talet ersattes med Korsf\xc3\xa4stelsen av Girolamo Troppa. \xc3\x85r 1924 ersattes denna med m\xc3\xa5lningen Jesu heliga hj\xc3\xa4rta, utf\xc3\xb6rd av S.G. Piniberti. Det h\xc3\xb6gra sidoaltaret hade Beb\xc3\xa5delsen av Troppa och \xc3\xb6ver det v\xc3\xa4nstra h\xc3\xa4ngde Francesco Grazias Den botf\xc3\xa4rdiga Maria Magdalena._NEWLINE_H\xc3\xb6galtaret i polykrom marmor har en uppsats i form av ett litet tempel. _NEWLINE_Freskerna i kyrkorummet framst\xc3\xa4ller de tre teologala dygderna och de fyra kardinaldygderna._NEWLINE_Den italienske bibliotekarien och historikern Vincenzo Forcella n\xc3\xa4mner en inskrift som tidigare satt ovanf\xc3\xb6r kyrkans h\xc3\xb6galtare och som hugf\xc3\xa4ste minnet av kyrkans konsekrering \xc3\xa5r 1619:'