b'\n_START_ARTICLE_\nRobot 04\n_START_SECTION_\nUtveckling\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rsvarets Robotbyr\xc3\xa5 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade redan 1949 projekt 304, som senare skulle bli Robot 04. Under utvecklingsarbetet genomf\xc3\xb6rdes ett v\xc3\xa4ldigt omfattande provprogram. I den f\xc3\xb6rsta utvecklingsfasen s\xc3\xa5 koncentrerade man sig p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5 radarh\xc3\xb6jdh\xc3\xa5llaren och styrautomaten att fungera. F\xc3\xb6r detta tillverkades 69 stycken Provrobot 304A vid CVA i Arboga. Dessa hade en radarh\xc3\xb6jdh\xc3\xa5llare tillverkad av Philips och en pneumatisk styrautomat (A52) utvecklad av Saab. D\xc3\xa5 roboten saknade m\xc3\xa5ls\xc3\xb6kare s\xc3\xa5 fick styrautomaten signaler om kurs fr\xc3\xa5n ett enkelt programverk. Efter f\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g h\xc3\xb6jd t\xc3\xa4ndes krutraketmotorn och sedan tog radarh\xc3\xb6jdh\xc3\xa5llaren ner roboten till en flygh\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 cirka 10 meter \xc3\xb6ver vattenytan. Dessa provrobotar anv\xc3\xa4ndes till 83 provf\xc3\xa4llningar fr\xc3\xa5n Saab 29 Tunnan. Utprovningen skedde \xc3\xb6ver V\xc3\xa4ttern utanf\xc3\xb6r Karlsborg med start 1954. I sista utvecklingsfasen s\xc3\xa5 utvecklade man m\xc3\xa5ls\xc3\xb6karen och zonr\xc3\xb6ret. F\xc3\xb6r denna utveckling tillverkades 132 stycken Provrobot 304B som anv\xc3\xa4ndes till 169 f\xc3\xa4llningar fr\xc3\xa5n Saab 32 Lansen. Prov genomf\xc3\xb6rdes ocks\xc3\xa5 med roboten h\xc3\xa4ngande kvar p\xc3\xa5 flygplanet. M\xc3\xa5ls\xc3\xb6karen var en enplans aktiv radarm\xc3\xa5ls\xc3\xb6kare som arbetade i CW-mod som utvecklades av AGA. Samtidigt med utprovningen av m\xc3\xa5ls\xc3\xb6karen s\xc3\xa5 provades \xc3\xa4ven zonr\xc3\xb6ret ut, som skulle detonera stridsspetsen n\xc3\xa4r roboten passerade \xc3\xb6ver m\xc3\xa5let. Utprovningen skedde mellan 1954 och 1962. N\xc3\xa4r utprovningen var i det n\xc3\xa4rmaste f\xc3\xa4rdig p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades serietillverkningen av Robot 304C.\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nRoboten har en spolformig kropp med en deltavinge med fenor i vingspetsarna. I nosen s\xc3\xa5 finns den aktiva radarm\xc3\xa5ls\xc3\xb6karen. H\xc3\xb6jdroder och sidoroder \xc3\xa4r placerade i nosen p\xc3\xa5 roboten och skevrodren satt i vingbakkanten. En krutraketmotor som fanns i robotens bakkropp drev roboten i h\xc3\xb6g underljudhastighet mot m\xc3\xa5let. Roboten fl\xc3\xb6gs avsiktligt \xc3\xb6ver m\xc3\xa5lfartyget f\xc3\xb6r att vid passage \xc3\xb6ver d\xc3\xa4ck, vanligen med svagare pansarskydd, utl\xc3\xb6sa stridsdelen med ett zonr\xc3\xb6r. Verkansdelen hade en stridsdel med ned\xc3\xa5triktad tryckverkan utvecklad av FOA. Om roboten tr\xc3\xa4ffade bordl\xc3\xa4ggningen eller \xc3\xb6verbyggnaden utl\xc3\xb6stes stridsdelen med f\xc3\xb6rdr\xc3\xb6jd verkan av en anslagsr\xc3\xb6r. R\xc3\xa4ckvidden var 32\xc2\xa0km. Normalt skulle A\xc2\xa032 och AJ\xc2\xa037 b\xc3\xa4ra tv\xc3\xa5 robotar. Roboten tillh\xc3\xb6r den typ av sj\xc3\xb6m\xc3\xa5lsrobotar som brukar kallas "skimmers", d.v.s de flyger p\xc3\xa5 mycket l\xc3\xa5g h\xc3\xb6jd f\xc3\xb6r att undvika uppt\xc3\xa4ckt.'