b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Matthi\xc3\xa6 Gothus\n_START_SECTION_\nYrkesliv\n_START_PARAGRAPH_\nMatthiae var rektor f\xc3\xb6r Collegium illustre 1626\xe2\x80\x931629. Han fick privilegier p\xc3\xa5 ett boktryckeri som han inr\xc3\xa4ttade i februari 1628. \xc3\x85r 1633 blev han l\xc3\xa4rare och mentor f\xc3\xb6r kronprinsessan Kristina och hennes kusin Eleonora Katarina av Pfalz. Han utn\xc3\xa4mndes till biskop i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s stift 1643 och innehade detta \xc3\xa4mbete till 1664. Han var influerad av Comenius och han ville verka f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rsoning mellan de stridande kyrkorna, som han hoppades skulle grundas i urkyrkans odogmatiska kristendom. _NEWLINE_Efter att han hade h\xc3\xa4vdat att man kunde avst\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n n\xc3\xb6ddop om detta f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttades av en lekman gick superintendenten i Kalmar stift, Nicolaus Eschilli, till storms mot honom vid riksdagen 1644. F\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r utgav Eschilli en synodaldisputation, d\xc3\xa4r han n\xc3\xa4rmare utvecklade sk\xc3\xa4len f\xc3\xb6r sitt klander: Om man tillr\xc3\xa5dde att hellre umb\xc3\xa4ra dopet \xc3\xa4n l\xc3\xa5ta lekm\xc3\xa4n meddela det, s\xc3\xa5 innebar detta en s\xc3\xa5dan en f\xc3\xb6rkastelse av dopets n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighet, och styrkte kalvinisternas mening, att dopet inte var den nya f\xc3\xb6delsens medel, utan endast \xe2\x80\x9dett tecken eller en yttre ceremoni\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Drottning Kristina ogillade dock p\xc3\xa5hoppen och ville inte p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra villkor till\xc3\xa5ta att hennes l\xc3\xa4rare, som \xc3\xa4ven varit en ers\xc3\xa4ttare och ett moraliskt st\xc3\xb6d efter hennes fars d\xc3\xb6d, skulle bli utsatt f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gon form av f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljelse. N\xc3\xa4r riksdagen sammantr\xc3\xa4dde \xc3\xa5r 1647, f\xc3\xb6rekom inom r\xc3\xa5det en skarp ordv\xc3\xa4xling mellan rikskanslern Axel Oxenstierna och drottning Kristina, d\xc3\xa4r hon uttalade sitt missn\xc3\xb6je med Eschillis angrepp. Det gick s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt att drottningen slutligen gav de f\xc3\xb6rsamlade biskoparna befallning att f\xc3\xb6rlika om saken, vilket ocks\xc3\xa5 lyckades: De b\xc3\xa4gge motst\xc3\xa5ndarna r\xc3\xa4ckte varandra handen till f\xc3\xb6rsoning, men de fr\xc3\xa5gor som framkallat oenigheten, var d\xc3\xa4rmed endast f\xc3\xb6r stunden undanskjutna och kunde l\xc3\xa4tt ge anledning till nya strider. Axel Oxenstierna, som bed\xc3\xb6mde saken realistiskt, skrev ocks\xc3\xa5 till sin v\xc3\xa4n biskop Isak Rothovius i \xc3\x85bo: \xe2\x80\x9dSopita aut ad tempus suppressa lis fuit\xe2\x80\x9d. Dessa religi\xc3\xb6sa konflikter som fortsatte medf\xc3\xb6rde, dock efter m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r, att Matthiae tvingades avg\xc3\xa5 som biskop \xc3\xa5r 1664 p\xc3\xa5 pr\xc3\xa4sterskapets initiativ._NEWLINE_Matthiae erh\xc3\xb6ll av drottning Kristina och hennes mor \xc3\xa4nkedrottningen g\xc3\xa5vor och stora f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ningar. Han \xc3\xa4gde mer \xc3\xa4n 33 stora gods och g\xc3\xa5rdar och dessutom ett antal mindre fastigheter p\xc3\xa5 olika h\xc3\xa5ll i Sverige. Vilka g\xc3\xa5rdar som var hans egen sl\xc3\xa4kts arvegods \xc3\xa4r oklart. G\xc3\xa5rdarna var kronans betalningsmedel eftersom man p\xc3\xa5 den h\xc3\xa4r tiden inte hade r\xc3\xa5d att enbart betala i pengar till sina anst\xc3\xa4llda. Han l\xc3\xa4t bygga S\xc3\xb6derl\xc3\xa4nna s\xc3\xa4teri i L\xc3\xa4nna s\xc3\xb6der om Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s, numer \xc3\xa4gt av sl\xc3\xa4kten Odelstierna. _NEWLINE_P\xc3\xa5 sin d\xc3\xb6dsb\xc3\xa4dd uttalade Matthiae inf\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande vittnen, att han alltid haft f\xc3\xb6r avsikt att r\xc3\xa4tt undervisa drottning Kristina och att han aldrig varit n\xc3\xa5gon synkretist eller indifferentist. Hans motst\xc3\xa5nd mot konkordieformeln hade berott p\xc3\xa5, att han av hennes antagande s\xc3\xa5som symbolisk bok befarade mycken oro och split inom kyrkan. Likv\xc3\xa4l medgav han, att han i de \xc3\xa5talade skrifterna uttryckt sig of\xc3\xb6rsiktigt, s\xc3\xa4rdeles i sin Idea boni ordinis, (ungef\xc3\xa4r "id\xc3\xa9 om en god ordning") den han nu f\xc3\xb6rkastade och \xc3\xb6nskade ogjord, han erk\xc3\xa4nde, att han aldrig menat illa och hans behandling varit h\xc3\xa5rd, \xe2\x80\x9dbiskoparne och \xc3\xb6verheten dock med avseende p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsamlingens s\xc3\xa4kerhet icke bort handla annorlunda \xc3\xa4n de gjort\xe2\x80\x9d. Han begravdes i Riddarholmskyrkan och f\xc3\xb6rdes senare till familjegraven i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s domkyrka.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nMatthiae f\xc3\xb6rfattade \xc3\xa5tskilliga skrifter som spreds \xc3\xb6ver stora delar av 1600-talets Europa. Han utgav \xc3\xa5tminstone 92 tryckta skrifter, av dessa var 67 b\xc3\xb6cker om religion, sju var likpredikningar, fyra var spr\xc3\xa5kvetenskap, tre var sk\xc3\xb6nlitteratur och tv\xc3\xa5 var om uppfostran och undervisning. Av dessa b\xc3\xb6cker \xc3\xa4r 61 skrivna p\xc3\xa5 latin, 28  \xc3\xa4r p\xc3\xa5 svenska varav sju \xc3\xa4r likpredikningar. En bok p\xc3\xa5 tyska, en p\xc3\xa5 nederl\xc3\xa4ndska och en p\xc3\xa5 franska.'