b'\n_START_ARTICLE_\nJupiter\n_START_SECTION_\n\xc3\x96verblick\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter \xc3\xa4r vanligtvis det fj\xc3\xa4rde ljusstarkaste objektet p\xc3\xa5 himlen (efter solen, m\xc3\xa5nen och Venus). Planeten Mars kan dock vid oppositioner te sig ljusstarkare._NEWLINE_Jupiters diameter \xc3\xa4r 11 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n jordens, massan \xc3\xa4r 318 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre och volymen \xc3\xa4r 1\xc2\xa0300 g\xc3\xa5nger jordens. J\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med solen, som \xc3\xa4r 1\xc2\xa0000 g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre i volym, \xc3\xa4r den dock liten.\n_START_SECTION_\nJupiters uppkomst\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter och de \xc3\xb6vriga gasj\xc3\xa4ttarna m\xc3\xa5ste ha bildats p\xc3\xa5 ett annat s\xc3\xa4tt \xc3\xa4n det inre solsystemet. I likhet med de \xc3\xb6vriga planeterna bildades Jupiter av rester fr\xc3\xa5n det gasmoln och det stoft som gav upphov till solen. Under miljontals \xc3\xa5r kolliderade fasta partiklar med varandra och byggde d\xc3\xa4rigenom upp de stora klumpar av sten och metall som kallas planetesimaler. Vissa blev tillr\xc3\xa4ckligt stora f\xc3\xb6r att deras egen tyngdkraft skulle dra till sig mer materia och ibland kolliderade de och slogs ihop med varandra._NEWLINE_Det finns tv\xc3\xa5 olika teorier om hur Jupiter bildades. Den f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r att is och stoftpartiklar v\xc3\xa4xte till en fast k\xc3\xa4rna av jordens storlek som sedan drog till sig gaser av sin tyngdkraft. Den andra teorin \xc3\xa4r att Jupiter bildades ur ett v\xc3\xa4ldigt omr\xc3\xa5de av gas som helt enkelt krympte p\xc3\xa5 grund av tyngdkraften.\n_START_SECTION_\nFysiska egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter har den snabbaste rotationshastigheten av alla solsystemets planeter. Ett jupiterdygn \xc3\xa4r knappt tio timmar l\xc3\xa5ngt. Detta resulterar i en tillplattning som \xc3\xa4r l\xc3\xa4tt iakttagbar fr\xc3\xa5n jorden med ett amat\xc3\xb6rteleskop._NEWLINE_Jupiters magnetf\xc3\xa4lt \xc3\xa4r starkare \xc3\xa4n jordens magnetf\xc3\xa4lt och f\xc3\xa5ngar in laddade partiklar fr\xc3\xa5n stora avst\xc3\xa5nd. Str\xc3\xa5lningen i de inre delarna av Jupiters magnetosf\xc3\xa4r \xc3\xa4r f\xc3\xb6ljaktligen s\xc3\xa5 stark att den skulle d\xc3\xb6da en oskyddad m\xc3\xa4nniska omg\xc3\xa5ende. Str\xc3\xa5lningen har varit ett problem f\xc3\xb6r rymdsonder som skickats till Jupiter.\n_START_SECTION_\nJupiters sammans\xc3\xa4ttning\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter best\xc3\xa5r till st\xc3\xb6rsta delen av v\xc3\xa4te. I atmosf\xc3\xa4rens \xc3\xb6vre lager blandas v\xc3\xa4tet med andra \xc3\xa4mnen och bildar moln. Molnt\xc3\xa4ckets tjocklek \xc3\xa4r cirka 80\xc2\xa0km. Temperaturen och trycket stiger med avtagande avst\xc3\xa5nd till centrum och v\xc3\xa4tet pressas samman av tyngdkraften. Jupiters yttre skikt best\xc3\xa5r av v\xc3\xa4temolekyler best\xc3\xa5ende av tv\xc3\xa5 atomer. L\xc3\xa4ngre in spj\xc3\xa4lkas molekylerna till separata atomer av hettan och trycket och v\xc3\xa4teatomerna uppf\xc3\xb6r sig som flytande metall._NEWLINE_Jupiters k\xc3\xa4rna \xc3\xa4r hetare \xc3\xa4n solens yta, men det \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt vad den best\xc3\xa5r av. Det kan r\xc3\xb6ra sig om ett massivt stenklot, flera g\xc3\xa5nger st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n jorden, eller s\xc3\xa5 kan det metalliska, flytande v\xc3\xa4tet str\xc3\xa4cka sig \xc3\xa4nda in till centrum.\n_START_SECTION_\nAtmosf\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter har den st\xc3\xb6rsta atmosf\xc3\xa4ren av alla planeterna i solsystemet. Den str\xc3\xa4cker sig till 5\xc2\xa0000 kilometers h\xc3\xb6jd._NEWLINE_Gasplaneterna har starka vindar som \xc3\xa4r begr\xc3\xa4nsade till breda b\xc3\xa4lten l\xc3\xa4ngs latituden. Vindarna bl\xc3\xa5ser i motsatt riktning l\xc3\xa4ngs med dessa b\xc3\xa4lten. De sm\xc3\xa5 skillnaderna i kemisk sammans\xc3\xa4ttning och temperatur mellan dessa band orsakar att de f\xc3\xa4rgade b\xc3\xa4ltena dominerar planetens upptr\xc3\xa4dande. Jupiters ekvatorialb\xc3\xa4lten blir svagare emellan\xc3\xa5t, och under \xc3\xa5r 2010 f\xc3\xb6rsvann ett av b\xc3\xa4ltena helt._NEWLINE_Data fr\xc3\xa5n Galileos prov tyder p\xc3\xa5 att vindarna \xc3\xa4r mycket starkare \xc3\xa4n man trott (mer \xc3\xa4n 400\xc2\xa0m/s) och str\xc3\xa4cker sig s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt ner som provet var m\xc3\xb6jligt att observera. De kanske kan str\xc3\xa4cka sig ner tusentals kilometer i det inre. Jupiters atmosf\xc3\xa4r visade sig ocks\xc3\xa5 vara ganska turbulent. Detta tyder p\xc3\xa5 att Jupiters vindar till st\xc3\xb6rsta delen drivs av inre hetta, mer \xc3\xa4n av solens str\xc3\xa5lning. De intensiva f\xc3\xa4rgerna man ser i Jupiters moln \xc3\xa4r antagligen resultatet av de kemiska reaktionerna av \xc3\xa4mnena i Jupiters atmosf\xc3\xa4r; kanske \xc3\xa4r svavel inblandat vars f\xc3\xb6reningar kan variera i f\xc3\xa4rger, men detaljerna \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nda. F\xc3\xa4rgerna varierar med molnens h\xc3\xb6jd: bl\xc3\xa5 \xc3\xa4r l\xc3\xa4gst, f\xc3\xb6ljt av bruna och vita, och r\xc3\xb6da p\xc3\xa5 toppen. Ibland kan man se de l\xc3\xa4gre lagren genom h\xc3\xa5l i de \xc3\xb6vre.\n_START_SECTION_\nKlimat\n_START_PARAGRAPH_\nIfall man gjorde en resa genom Jupiters molnlager skulle man se v\xc3\xa4der som \xc3\xa4r lika komplext och imponerande som p\xc3\xa5 jorden. Molnen p\xc3\xa5 Jupiter bildas p\xc3\xa5 liknande s\xc3\xa4tt som molnen p\xc3\xa5 jorden. Genom att studera hur molnen reflekterar ljus och unders\xc3\xb6ka vid vilka temperaturer de bildas har forskare lyckats identifiera fyra molnlager. Uppifr\xc3\xa5n och ned best\xc3\xa5r de av ammoniak, ammoniumv\xc3\xa4tesulfid och vatten. Ut\xc3\xb6ver stormar har Jupiter heta fl\xc3\xa4ckar. De \xc3\xa4r h\xc3\xb6gtrycksomr\xc3\xa5den d\xc3\xa4r lavaf\xc3\xa4rgade moln f\xc3\xb6rsvinner och avsl\xc3\xb6jar underliggande rosa moln.\n_START_SECTION_\nYtan\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter har inte n\xc3\xa5gon v\xc3\xa4ldefinierad fast yta, som mellan jordens atmosf\xc3\xa4r och manteln. Den punkt d\xc3\xa4r atmosf\xc3\xa4ren anses \xc3\xb6verg\xc3\xa5 i planetyta anses ist\xc3\xa4llet ligga vid ett tryck av 10 bar, eller tio g\xc3\xa5nger atmosf\xc3\xa4rstrycket vid jordytan.\n_START_SECTION_\nJupiters p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 solsystemet\n_START_PARAGRAPH_\nJupiters stora massa har p\xc3\xa5verkat solsystemets utveckling i h\xc3\xb6g grad; de flesta planeters omloppsbanors plan ligger n\xc3\xa4rmare Jupiters omloppsbanas plan \xc3\xa4n solens ekvatorialplan. Majoriteten av de kortperiodiska kometerna tillh\xc3\xb6r Jupiters kometfamilj. Kirkwoodgapen i asteroidb\xc3\xa4ltet orsakas till stor del av Jupiter.\n_START_SECTION_\nSolsystemets skapelse\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter tros vara orsaken till att asteroidb\xc3\xa4ltet aldrig blev n\xc3\xa5gon planet, eftersom Jupiters gravitation hindrade detta. Jupiter misst\xc3\xa4nks \xc3\xa4ven delvis vara orsaken till det kraftiga bombardemang som de inre planeterna genomgick i solsystemets tidiga historia. Solsystemet har beskrivits som "solen, Jupiter, och blandat grus".\n_START_SECTION_\nDe inre m\xc3\xa5narna\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter har \xc3\xa5tta regulj\xc3\xa4ra m\xc3\xa5nar (Metis, Adrastea, Amalthea, Thebe, Io, Europa, Ganymedes och Callisto). Dessa f\xc3\xb6refaller vara uppbyggda av samma material, samma blandning is och sten som kanske utg\xc3\xb6r Jupiters inre. Dessa m\xc3\xa5nar bildades f\xc3\xb6rmodligen av materia som blev \xc3\xb6ver n\xc3\xa4r Jupiter bildades._NEWLINE_De fyra innersta av de regulj\xc3\xa4ra m\xc3\xa5narna \xc3\xa4r Metis, Adrastea, Amalthea och Thebe. Dessa har en diameter p\xc3\xa5 20\xe2\x80\x93200\xc2\xa0km. De fyra \xc3\xb6vriga kallas De galileiska m\xc3\xa5narna (Io, Europa, Ganymedes och Callisto) och \xc3\xa4r betydligt st\xc3\xb6rre. Alla fyra \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n dv\xc3\xa4rgplaneterna, Ganymedes \xc3\xa4r till och med st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n Merkurius. Jupiters regulj\xc3\xa4ra m\xc3\xa5nar v\xc3\xa4xte sig stora eftersom de bildades d\xc3\xa4r stoftet och isen var som t\xc3\xa4tast.\n_START_SECTION_\nDe yttre m\xc3\xa5narna\n_START_PARAGRAPH_\nDe yttre m\xc3\xa5narna \xc3\xa4r omkring sextio sm\xc3\xa5 m\xc3\xa5nar med en diameter p\xc3\xa5 1\xc2\xa0-\xc2\xa0186\xc2\xa0km. Teorin som astronomerna har \xc3\xa4r att dessa m\xc3\xa5nar var asteroider innan de blev inf\xc3\xa5ngade av Jupiters tyngdkraft.'