b'\n_START_ARTICLE_\nJulita bruk\n_START_PARAGRAPH_\nJulita bruk eller Julita styckebruk var ett kanongjuteri i Julita socken i Katrineholms kommun i S\xc3\xb6dermanland. Julita styckebruk startades av den \xc3\xb6sterrikiske artilleri\xc3\xb6versten Melchior von Wurmbrandt, \xc3\xa5r 1627. Bruket l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 det nuvarande Fogelstads \xc3\xa4gor. Bruket lades ned 1663._NEWLINE_P\xc3\xa5 1500-talet hade Julita gods bildats n\xc3\xa4r Julita kloster st\xc3\xa4ngdes. Godset omfattade d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rutom Julita g\xc3\xa5rd och Forsby s\xc3\xa4teri \xc3\xa4ven byarna \xc3\x84s och Fogelstad. Det omfattade hela Julita socken f\xc3\xb6rutom godset Gimmersta och fastigheter som tillh\xc3\xb6rt kyrkan (B\xc3\xa4ck och K\xc3\xa4llarboda 1). P\xc3\xa5 1600-talet avhystes och ombildades byarna Fogelstad och \xc3\x84s till s\xc3\xa4terier med underliggande hemman. _NEWLINE_Melchior von Wurmbrandt uppfann den s\xc3\xa5 kallade l\xc3\xa4derkanonen. Det var en livsfarlig, men l\xc3\xa4tt kanon av h\xc3\xa5rt lindat rep och oxl\xc3\xa4der runt ett j\xc3\xa4rn eller kopparr\xc3\xb6r, som var f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkt med smidda ringar. Kanontypen var inte s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5litlig och efter ett par dagar i regn eller efter n\xc3\xa5gra snabba serier skott, d\xc3\xa5 eldr\xc3\xb6ret hettades upp f\xc3\xb6rsvagades materialen._NEWLINE_Julita bruk arrenderades ut 1632 till Jakob Pontusson De la Gardie, som 1637 \xc3\xb6verl\xc3\xa4t arrender\xc3\xa4tten till den \xc3\xb6sterrikiske burggreven Paul Khewenh\xc3\xbcller. 1640 beslutades att gjutning av kanoner endast fick ske vid Julita bruk och De Geers bruk. 1644 fanns vid bruket en masugn, en fallhammare, en borrvind och en knipphammare._NEWLINE_Den stora oljem\xc3\xa5lningen (2 x 2,5 m) best\xc3\xa4lldes av n\xc3\xa5gon av br\xc3\xb6derna Trip och m\xc3\xa5lades av den nederl\xc3\xa4ndske landskaps och marinm\xc3\xa5laren Allart van Everdingen. Denna m\xc3\xa5lning b\xc3\xb6r vara gjord efter 1644, eftersom man p\xc3\xa5 m\xc3\xa5lningen hittar inte mindre \xc3\xa4n tre borrvindar, tv\xc3\xa5 masugnar och flera smedjor._NEWLINE_Oljem\xc3\xa5lningen var best\xc3\xa4lld av n\xc3\xa5gondera av de med Louis De Geer n\xc3\xa4ra befryndade byggherrarna till det stolta Trippenhuis i Amsterdam, antingen den rike borgm\xc3\xa4staren Louis Trip, som drev stora j\xc3\xa4rn- och skjutvapenaff\xc3\xa4rer p\xc3\xa5 Sverige, eller hans bror och kompanjon Hendrik Trip, som i b\xc3\xb6rjan av 1640-talet bevisligen bodde p\xc3\xa5 Julita, kan det betraktas s\xc3\xa5som faktiskt, att van Everdingen vistats och m\xc3\xa5lat i S\xc3\xb6dermanland och/eller i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland (Finsp\xc3\xa5ng). Detta utesluter dock inte, att han vid Louis De Geers Leufsta haft tillf\xc3\xa4lle att studera Dal\xc3\xa4lvens vattenfall eller att han \xc3\xa4ven bes\xc3\xb6kt Norge. _NEWLINE_En f\xc3\xb6rtr\xc3\xa4fflig kopia av den omn\xc3\xa4mnda utsikten av Julita kanonbruk i Amsterdams riksmuseum finnes p\xc3\xa5 det nuvarande Julita g\xc3\xa5rd. Den best\xc3\xa4lldes i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet av den d\xc3\xa5varande \xc3\xa4garen Arthur B\xc3\xa4ckstr\xc3\xb6m. Ytterligare en tavla av van Everdingen som tolkats att f\xc3\xb6rest\xc3\xa4lla Julita bruk finns i Nordiska museets \xc3\xa4go efter att ha ink\xc3\xb6pts 1966 av Nordiska museet och Skansens V\xc3\xa4nner och senare sk\xc3\xa4nkts 1967 till Nordiska museet.'