b'\n_START_ARTICLE_\nMeridian\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nge f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ktade man i Frankrike att Paris var den ort varifr\xc3\xa5n alla ortbest\xc3\xa4mningar skulle utg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n. Richelieu drev tanken att V\xc3\xa4rldens \xc3\x84nde\xc2\xa0 skulle tas som utg\xc3\xa5ngspunkt. P\xc3\xa5 hans tid (1600-talet) g\xc3\xa4llde den v\xc3\xa4stligaste av Kanarie\xc3\xb6arna som V\xc3\xa4rldens \xc3\x84nde. \xc3\x96ns namn \xc3\xa4r p\xc3\xa5 franska Ferro, p\xc3\xa5 spanska El Hierro,  som p\xc3\xa5 Richelieus tid ans\xc3\xa5gs ligga 20\xc2\xb0 v\xc3\xa4ster om Paris. P\xc3\xa5 \xc3\xa4ldre kartor \xc3\xa4r detta l\xc3\xa4get f\xc3\xb6r nollmeridianen. Senare har man fastst\xc3\xa4llt l\xc3\xa4get noggrannare till 20\xc2\xb0\xc2\xa043\xe2\x80\xb2\xc2\xa009\xe2\x80\xb3 v\xc3\xa4ster om Paris._NEWLINE_N\xc3\xa4r striden om nollmeridianens l\xc3\xa4ge var avgjord till Londons f\xc3\xb6rdel, blev det en uppgift att fastst\xc3\xa4lla hur Paris och London ligger i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till varandra, s\xc3\xa5 att alla gamla kartverk med Paris som referens skulle kunna relateras till det nya, internationella systemet. Efter de f\xc3\xb6rsta best\xc3\xa4mningarna ans\xc3\xa5gs Paris-observatoriet ligga 7\xe2\x80\xb2\xc2\xa016,4\xe2\x80\xb3 \xc3\xb6ster om Greenwich-observatoriet. Den norske pr\xc3\xa4sten, urmakaren och tusenkonstn\xc3\xa4ren Abraham Pihl byggde en mycket noggrann kronometer, och vid en resa 1785 synkroniserade han kronometern med sann middag i Greenwich. Vid upprepade m\xc3\xa4tningar kunde han fastst\xc3\xa4lla hur mycket uret drog sig per dygn. Sedan detta var gjort reste Phil med kronometern till Paris och best\xc3\xa4mde tidpunkten enligt kronometern f\xc3\xb6r solkulminationen d\xc3\xa4r. Efter korrektion f\xc3\xb6r kronometerns drift kom Pihl fram till ett nytt v\xc3\xa4rde 9\xe2\x80\xb2\xc2\xa019,8\xe2\x80\xb3 p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5ndet mellan de tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4dernas observatorier. _NEWLINE_Skillnaden mellan det gamla och det nya v\xc3\xa4rdet \xc3\xa4r 2\xe2\x80\xb2\xc2\xa003,4\xe2\x80\xb3 vilket inneb\xc3\xa4r storleksordningen 4\xc2\xa0km. Precisionen 0,1\xe2\x80\xb3 motsvarar vid ekvatorn ungef\xc3\xa4r 3\xc2\xa0m, vilket kan ge en allm\xc3\xa4n uppfattning om m\xc3\xa4tnoggrannheten. Om man ska r\xc3\xa4kna ut avst\xc3\xa5ndet mellan Paris och London m\xc3\xa5ste man ta h\xc3\xa4nsyn \xc3\xa4ven till dessas l\xc3\xa4gen i latitud ocks\xc3\xa5, vilket komplicerar ber\xc3\xa4kningen. Om man som f\xc3\xb6rsta approximation antar att avst\xc3\xa5ndet g\xc3\xa5r efter en storcirkel s\xc3\xa5 inneb\xc3\xa4r storcirkelekvationen bl\xc2\xa0a moment att best\xc3\xa4mma cosinus f\xc3\xb6r skillnaden mellan tv\xc3\xa5 stora och n\xc3\xa4ra lika tal. Detta g\xc3\xb6r att alla r\xc3\xa4kningarna m\xc3\xa5ste g\xc3\xb6ras med ett mycket stort antal decimaler. Till detta kommer onoggrannheten vid best\xc3\xa4mningen av solkulminationen, som ju ocks\xc3\xa5 bidrar till os\xc3\xa4kerheten p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5ndsv\xc3\xa4rdet.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Stockholms gamla observatorium, bel\xc3\xa4get p\xc3\xa5 Observatoriekullen "mitt i stan", gjorde man naturligtvis ocks\xc3\xa5 diverse astronomiska best\xc3\xa4mningar, som d\xc3\xa5 av praktiska sk\xc3\xa4l refererades till huvudaxeln f\xc3\xb6r detta observatoriums huvudteleskop. Detta hade den effekten att de \xc3\xa4ldre bladen i generalstabskartan\xc2\xa0 \xc3\xa4r ritade med nollmeridianen f\xc3\xb6rlagd till Stockholms Observatorium. Detta \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 angivet i kartbladets marginal. F\xc3\xb6r att detta kartverk ska kunna relateras till kartverk uppr\xc3\xa4ttade i andra l\xc3\xa4nder m\xc3\xa5ste man veta var Stockholms Observatorium ligger i n\xc3\xa5got internationellt g\xc3\xa5ngbart m\xc3\xa5tt. Med noggranna j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande astronomiska observationer best\xc3\xa4mdes l\xc3\xa4get av Stockholms Observatorium till 35\xc2\xb0\xc2\xa043\xe2\x80\xb2\xc2\xa019,5\xe2\x80\xb3 ost om Ferro, vilket ocks\xc3\xa5 st\xc3\xa5r angivet i marginalen p\xc3\xa5 generalstabsbladen.  Ferros l\xc3\xa4ge i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till Greenwich anges till 17\xc2\xb0\xc2\xa036\xe2\x80\xb2\xc2\xa046,0\xe2\x80\xb3\xc2\xa0W varav man kan r\xc3\xa4kna ut att Stockholms (gamla) Observatorium med modernt m\xc3\xa5tt ligger 18\xc2\xb0\xc2\xa006\xe2\x80\xb2\xc2\xa033,5\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E Greenwich._NEWLINE_Referenser till 0-meridan vid Stockholms Observatorium har konservativt h\xc3\xa4ngt med p\xc3\xa5 vissa kartor \xc3\xa4ven l\xc3\xa5ngt efter det Greenwich-meridianen blivit internationellt erk\xc3\xa4nd som nollpunkt f\xc3\xb6r longituder. Ett exempel bland m\xc3\xa5nga \xc3\xa4r KAK:s bilatlas 1962.'