b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa5ttor\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5ttornas nos \xc3\xa4r spetsig och de har en kluven \xc3\xb6verl\xc3\xa4pp. Per k\xc3\xa4khalva finns en framtand och tre molarer, allts\xc3\xa5 16 t\xc3\xa4nder sammanr\xc3\xa4knade. Framt\xc3\xa4nderna saknar rot och v\xc3\xa4xer hela livet. R\xc3\xa5ttorna beh\xc3\xb6ver d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r gnaga f\xc3\xb6r att slita ner framt\xc3\xa4ndernas spets. Mellan fram- och kindt\xc3\xa4nderna finns en st\xc3\xb6rre klaff._NEWLINE_Arternas mags\xc3\xa4ck \xc3\xa4r delad i tv\xc3\xa5 avsnitt. F\xc3\xb6rsta delen omslutas av en slemhinna utan k\xc3\xb6rtlar och andra delen har en vanlig magslemhinna med k\xc3\xb6rtlar. Mellan dessa delar ligger ett hudveck. P\xc3\xa5 grund av detta hudveck \xc3\xa4r kr\xc3\xa4kning n\xc3\xa4stan om\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6r r\xc3\xa5ttor. Vissa f\xc3\xb6do\xc3\xa4mnen s\xc3\xb6nderdelas f\xc3\xb6rst i blindtarmen._NEWLINE_F\xc3\xb6tterna och svansen \xc3\xa4r bara glest t\xc3\xa4ckt med h\xc3\xa5r. Svansen b\xc3\xa4r ist\xc3\xa4llet fj\xc3\xa4ll. R\xc3\xa5ttornas tumme \xc3\xa4r bara ett rudiment, de har allts\xc3\xa5 fyra t\xc3\xa5r vid de fr\xc3\xa4mre f\xc3\xb6tterna och fem vid de bakre._NEWLINE_R\xc3\xa5ttor har inga svettk\xc3\xb6rtlar, v\xc3\xa4rmeregleringen sker vid dessa kroppsdelar som saknar h\xc3\xa5r. Honornas spenar \xc3\xa4r f\xc3\xb6rdelade p\xc3\xa5 hela buken, fr\xc3\xa5n br\xc3\xb6stet till anus._NEWLINE_R\xc3\xa5ttor n\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd (utan svans) mellan 8 och 30 centimeter. Det finns st\xc3\xb6rre storleks- och viktskillnader mellan de olika arterna. Brunr\xc3\xa5ttan blir vanligen 200 till 400 gram tung och vissa individer n\xc3\xa5r en vikt av 500 gram. P\xc3\xa5 Hawaii finns sm\xc3\xa5 arter som v\xc3\xa4ger bara omkring 40 gram. \xc3\x84ven svansens l\xc3\xa4ngd \xc3\xa4r beroende p\xc3\xa5 art. Den kan vara betydlig mindre \xc3\xa4n \xc3\xb6vriga kropp eller avsev\xc3\xa4rd st\xc3\xb6rre.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r bara ett f\xc3\xa5tal arter som \xc3\xa4r kulturf\xc3\xb6ljare och som lever i n\xc3\xa4rheten av m\xc3\xa4nniskan och i st\xc3\xa4der. D\xc3\xa4remot f\xc3\xb6rekommer m\xc3\xa5nga arter i \xc3\xa5ldrig skog p\xc3\xa5 l\xc3\xa5gland och i bergstrakter. I Australien f\xc3\xb6rekommer n\xc3\xa5gra arter p\xc3\xa5 savann, hedar och i andra torra regioner._NEWLINE_\xc3\x84ven bland de arter som \xc3\xa4r anpassade till m\xc3\xa4nniskan finns olika prioriteter ang\xc3\xa5ende habitatet. N\xc3\xa5gra lever fr\xc3\xa4mst i byar och st\xc3\xa4der som brunr\xc3\xa5ttan eller Rattus tanezumi. Andra som Rattus tiomanicus f\xc3\xb6redrar tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar, frukttr\xc3\xa4dodlingar och omr\xc3\xa5den med skogsbruk. En tredje grupp med bland annat Rattus argentiventer lever vid risodlingar och andra \xc3\xb6ppna jordbruksomr\xc3\xa5den._NEWLINE_Viloplatsens utformning varierar mellan arterna. R\xc3\xa5ttor g\xc3\xb6mmer sig ofta i naturliga h\xc3\xa5ligheter som bergssprickor, tr\xc3\xa4dh\xc3\xa5lor eller under rish\xc3\xb6gar. Vissa arter bygger bon av v\xc3\xa4xtdelar, till exempel svartr\xc3\xa5ttan i sitt ursprungliga levnadsomr\xc3\xa5de. Det finns \xc3\xa4ven r\xc3\xa5ttor som gr\xc3\xa4ver komplexa underjordiska tunnelsystem.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5ttor \xc3\xa4r all\xc3\xa4tare. M\xc3\xa5nga arter som lever i vildmarken har v\xc3\xa4xtdelar som huvudf\xc3\xb6da. De \xc3\xa4ter bland annat fr\xc3\xb6n, n\xc3\xb6tter, gr\xc3\xb6nsaker och frukter. Andra vilda arter \xc3\xa4r specialiserade p\xc3\xa5 ryggradsl\xc3\xb6sa djur men de \xc3\xa4ter \xc3\xa4ven v\xc3\xa4xter. Kulturf\xc3\xb6ljare som brun- och svartr\xc3\xa5ttan \xc3\xa4ter allt som m\xc3\xa4nniskan \xc3\xa4ter och lite till, bland annat papper och bivax. Ibland gnager de p\xc3\xa5 medelstora d\xc3\xa4ggdjur som f\xc3\xa5rungar eller grisar samt till och med p\xc3\xa5 sovande m\xc3\xa4nniskor.\n_START_SECTION_\nSocialt beteende och fortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga vilda arter \xc3\xa4r det inte utrett om individerna lever ensamma eller i flock. De mera k\xc3\xa4nda arterna som lever n\xc3\xa4ra m\xc3\xa4nniskan bildar vanligen flockar med upp till 200 eller fler medlemmar. F\xc3\xb6r varje k\xc3\xb6n etableras en hierarki._NEWLINE_\xc3\x84ven k\xc3\xa4nnedomen om r\xc3\xa5ttornas fortplantning bygger fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 sl\xc3\xa4ktets kulturf\xc3\xb6ljare. Hos dem kan honor para sig hela \xc3\xa5ret. Antalet kullar per \xc3\xa5r varierar mellan upp till 3 (polynesisk r\xc3\xa5tta) och upp till 12 (brunr\xc3\xa5tta). Dr\xc3\xa4ktigheten varar 19 till 30 dagar och sedan f\xc3\xb6ds vanligen 4 (polynesisk r\xc3\xa5tta) eller 9 (brunr\xc3\xa5tta) ungar. F\xc3\xb6r brunr\xc3\xa5ttan dokumenterades kullar med upp till 22 ungar. Nyf\xc3\xb6dda r\xc3\xa5ttor \xc3\xa4r nakna och blinda men de utvecklas fort. Efter tv\xc3\xa5 till tre veckor slutar modern med digivning. Ungarna blir efter tv\xc3\xa5 till tre m\xc3\xa5nader k\xc3\xb6nsmogna.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5ttor och m\xc3\xa4nniskor\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga arter inom sl\xc3\xa4ktet lever i mer eller mindre or\xc3\xb6rda skogar utan kontakt med m\xc3\xa4nniskor. Egentligen \xc3\xa4r det bara sju arter som orsakar st\xc3\xb6rre ekonomiska skador eller sprider sjukdomar. Dessutom finns n\xc3\xa5gra arter som \xc3\xa4r ansvariga f\xc3\xb6r mindre eller lokala problem. Svartr\xc3\xa5ttan och brunr\xc3\xa5ttan \xc3\xa4r de skadedjur i sl\xc3\xa4ktet som f\xc3\xb6rekommer i de flesta delar av v\xc3\xa4rlden. De \xc3\xb6del\xc3\xa4gger gr\xc3\xb6dor och redskap, skadar hus och infrastruktur, och sprider sjukdomar till m\xc3\xa4nniskor och husdjur. P\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll d\xc3\xa4r r\xc3\xa5ttor introducerats av m\xc3\xa4nniskan utg\xc3\xb6r de \xc3\xa4ven  ett hot mot andra vilda djur, som f\xc3\xa5gelpopulationer, vilket kan leda till att arter riskerar att d\xc3\xb6 ut. Rattus nitidus, Rattus tiomanicus och polynesisk r\xc3\xa5tta (Rattus exulans) \xc3\xa4r betydande skadedjur i Sydostasien. Den senare utg\xc3\xb6r \xc3\xa4ven ett problem i den australiska regionen och Oceanien. I regioner med risodlingar skadar Rattus argentiventer och Rattus losea en stor del av sk\xc3\xb6rden. _NEWLINE_Dessa sju arters utbredningsomr\xc3\xa5de beror idag p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskan som f\xc3\xb6rt arterna med sig under sina resor \xc3\xb6ver v\xc3\xa4rlden. Avl\xc3\xa4gsna \xc3\xb6ar n\xc3\xa5dde r\xc3\xa5ttorna med fartyg. Den polynesiska r\xc3\xa5ttan kom till de flesta Stillahavs\xc3\xb6ar redan f\xc3\xb6re europ\xc3\xa9ernas uppt\xc3\xa4cktsf\xc3\xa4rder. Den n\xc3\xa5dde Marianerna f\xc3\xb6r cirka 3000 \xc3\xa5r sedan, Hawaii f\xc3\xb6r cirka 1600 \xc3\xa5r sedan och Nya Zeeland f\xc3\xb6r cirka 1000 \xc3\xa5r sedan. Svartr\xc3\xa5ttan kom troligen till centrala och norra Europa efter senaste istiden tillsammans med den moderna m\xc3\xa4nniskan. Den f\xc3\xb6ljde med vid koloniseringen av Amerika. Den f\xc3\xb6rsta observationen av brunr\xc3\xa5ttan gjordes i Europa s\xc3\xa5 sent som 1553, och den n\xc3\xa5dde Nordamerika omkring 1750. Brunr\xc3\xa5ttan visade sig vara en \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen konkurrent till svartr\xc3\xa5ttan i urbaniserade milj\xc3\xb6er, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r minskade svartr\xc3\xa5ttans best\xc3\xa5nd avsev\xc3\xa4rt. Svartr\xc3\xa5ttan \xc3\xa4r nu mycket s\xc3\xa4llsynt i Europa och Nordamerika. I Sverige klassificeras arten sedan 1990-talet som utd\xc3\xb6d.\n_START_SECTION_\nYttre systematik\n_START_PARAGRAPH_\nI verket Mammal Species of the World sammanfattas r\xc3\xa5ttor och flera andra sl\xc3\xa4kten i en sl\xc3\xa4ktgrupp, den s\xc3\xa5 kallade Rattus-gruppen. Sl\xc3\xa4ktgruppens medlemmar har sitt ursprungliga utbredningsomr\xc3\xa5de i Sydostasien och i den australiska regionen. De andra sl\xc3\xa4ktena i sl\xc3\xa4ktgruppen \xc3\xa4r Abditomys, Bandicota, Berylmys, Bullimus, Bunomys, Diplothrix, Kadarsanomys, Komodomys, Limnomys, Nesokia, Nesoromys, Palawanomys, Papagomys, Paruromys, Paulamys, Sundamys, Taeromys, Tarsomys och Tryphomys.'