b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Bligh\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Bligh, f\xc3\xb6dd 9 september 1754, d\xc3\xb6d 7 december 1817, var en brittisk sj\xc3\xb6officer och bef\xc3\xa4lhavare p\xc3\xa5 fartyget HMS\xc2\xa0Bounty d\xc3\xa5 myteriet p\xc3\xa5 Bounty intr\xc3\xa4ffade._NEWLINE_Bligh m\xc3\xb6nstrade p\xc3\xa5 i den brittiska kungliga flottan Royal Navy 1770. Han var med kapten James Cook p\xc3\xa5 dennes tredje och sista resa till Stilla havet \xc3\xa5ren 1776-1779. \xc3\x85r 1787 blev han utsedd att f\xc3\xb6ra bef\xc3\xa4let p\xc3\xa5 HMS Bounty p\xc3\xa5 en expedition till Tahiti._NEWLINE_Den 28 april 1789, p\xc3\xa5 Bountys resa tillbaka fr\xc3\xa5n Tahiti, skedde ett myteri p\xc3\xa5 fartyget. En grupp m\xc3\xa4n ur bes\xc3\xa4ttningen, under ledning av Fletcher Christian, gjorde uppror mot Blighs bef\xc3\xa4l och tog \xc3\xb6ver kontrollen \xc3\xb6ver fartyget. Bligh och 18 andra m\xc3\xa4n sattes i en liten b\xc3\xa5t och l\xc3\xa4mnades \xc3\xa5t sitt \xc3\xb6de. De saknade kartor och hade ytterst lite proviant. Efter en strapatsfylld resa \xc3\xb6ver havet p\xc3\xa5 cirka 5\xc2\xa0800 km (3\xc2\xa0600 miles) n\xc3\xa5dde de till sist \xc3\xb6n Timor den 14 juni 1789._NEWLINE_Bligh \xc3\xa5terkom till London 1790. Han deltog som bef\xc3\xa4lhavare i slaget vid K\xc3\xb6penhamn den 2 april 1801, d\xc3\xa5 den brittiska flottan under ledning av Horatio Nelson besegrade den danska flottan p\xc3\xa5 K\xc3\xb6penhamns redd. \xc3\x85r 1805 blev han utn\xc3\xa4mnd till guvern\xc3\xb6r i New South Wales i Australien. \xc3\x85r 1808 blev han f\xc3\xa4ngslad och till slut ersatt som guvern\xc3\xb6r i samband med oroligheterna under ett uppror. Han fick \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till England 1810 och utn\xc3\xa4mndes till konteramiral 1811 och viceamiral 1814.  _NEWLINE_Bligh var i London bosatt p\xc3\xa5 100 Lambeth Road, London SE1 (huset \xc3\xa4r prytt med en m\xc3\xa4ssingsplakett)._NEWLINE_Asteroiden 3263 Bligh \xc3\xa4r uppkallad efter honom.'