b'\n_START_ARTICLE_\nTingstads kyrka\n_START_SECTION_\nKyrkobyggnaden\n_START_PARAGRAPH_\nI tornmuren, i den del som vetter \xc3\xa5t kyrkan, p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades under restaureringen 1957 tv\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 stycken av en Eskilstunakista i kalksten. De b\xc3\xa5da styckena, som visade sig ha fullst\xc3\xa4ndig passning sammanfogades, men d\xc3\xa5 endast sex runor var l\xc3\xa4sbara gick det inte att tolka \xc3\xb6ver vem som denna tidigkristna gravh\xc3\xa4ll var rest \xc3\xb6ver. Enligt den vedertagna tolkningstraditionen brukar dessa runristade kistor inneb\xc3\xa4ra att p\xc3\xa5 platsen ska ha funnits en kristen begravningsplats och sannolikt en kyrka redan under andra h\xc3\xa4lften av 1000-talet. I s\xc3\xa5 fall torde den nuvarande gr\xc3\xa5stenskyrkan ha haft en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare i tr\xc3\xa4, medan dagens kyrka uppf\xc3\xb6rdes tidigast under 1100-talets slut eller mer sannolikt under 1200-talets f\xc3\xb6rra h\xc3\xa4lft, vilket arkitektoniska byggnadsdetaljer i kor, l\xc3\xa5nghus och portaler visar. Sakristian tillkom p\xc3\xa5 1400-talet, medan tillkomsten av vapenhuset, som revs \xc3\xa5ren omkring 1860, \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nd. Dock verkar den enligt Nils M\xc3\xa5nsson Mandelgrens teckningar av Tingstads kyrka 1846-1847 (se l\xc3\xa4nk nedan) vara fr\xc3\xa5n medeltiden eller vasatiden, f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppning och takm\xc3\xa5lning tyder p\xc3\xa5 detta. Nuvarande kyrktornet i v\xc3\xa4ster uppf\xc3\xb6rdes 1767-1769 av byggm\xc3\xa4staren Anders Hansson i K\xc3\xa4rna, men sannolikt fanns redan p\xc3\xa5 medeltiden ett kyrktorn p\xc3\xa5 samma plats, ty vid ovanst\xc3\xa5ende restaurering p\xc3\xa5 1950-talet fann man vid v\xc3\xa4stgaveln av l\xc3\xa5nghuset en b\xc3\xa5g\xc3\xb6ppning som st\xc3\xa5tt i f\xc3\xb6rbindelse med en tillbyggnad som enligt b\xc3\xa5g\xc3\xb6ppningens utseende var samtida med l\xc3\xa5nghuset och koret. En kartbild av Tingstad kyrka och pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rd fr\xc3\xa5n 1636 bekr\xc3\xa4ftar antagandet, f\xc3\xb6r enligt lantm\xc3\xa4taren Jean de Rogiers karta hade kyrkan b\xc3\xa5de kyrktorn och frist\xc3\xa5ende klockstapel under f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lften av 1600-talet. Det kan indikera att det medeltida v\xc3\xa4sttornet uppf\xc3\xb6rdes som f\xc3\xb6rsvarstorn, som p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga andra platser i \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland under samma tid. N\xc3\xa4r det i s\xc3\xa5 fall revs framkommer inte i de historiska handlingarna. De sista omfattande \xc3\xa4ndringarna av kyrkans yttre skedde i b\xc3\xb6rjan av 1860-talet, d\xc3\xa5 taket s\xc3\xa4nktes, str\xc3\xa4vpelare uppf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r h\xc3\xa5llfasthetens skull och f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppningarna fick det utseende de \xc3\xa4nnu har idag.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nI kyrkan hittas sp\xc3\xa5r av igensatta f\xc3\xb6nster fr\xc3\xa5n kyrkans \xc3\xa4ldsta tid, varav det \xc3\xb6stliga i koret och den spetsb\xc3\xa5giga triumfb\xc3\xa5gen ber\xc3\xa4ttar att kyrkan byggdes om under h\xc3\xb6ggotiken, d\xc3\xa5 man \xc3\xa4ven imiterade tegelmurning genom m\xc3\xa5lningsdekorationer. Tre kryssvalv i l\xc3\xa5nghus och sakristia, samt ett stj\xc3\xa4rnvalv i koret \xe2\x80\x93 allt i tegel \xe2\x80\x93 tillkom p\xc3\xa5 1400-talet. Samtida \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 figurm\xc3\xa5lningar, l\xc3\xb6stagna fr\xc3\xa5n baksidan av altaret och uppmonterade p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4skivor och numera f\xc3\xb6rvarade i koret. Tv\xc3\xa5 invigningskors hittas bem\xc3\xa5lade i triumfb\xc3\xa5gen, en p\xc3\xa5 vardera sida. N\xc3\xa4r nya valv slogs under medeltiden och blev f\xc3\xa4rdiga m\xc3\xa5ste kyrkobyggnaden \xc3\xa5terinvigas av biskopen f\xc3\xb6r att kunna anv\xc3\xa4ndas som kyrka. Vid invigningen gick biskopen runt i byggnaden och str\xc3\xb6k kors p\xc3\xa5 v\xc3\xa4ggarna med helig olja p\xc3\xa5 olika st\xc3\xa4llen. Invigningskorsen, eller konsekrationskorsen, fylldes i och ringades in med f\xc3\xa4rg. Enkla kalkm\xc3\xa5lningar av v\xc3\xa4xtornament utmed valvribborna \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 senmedeltida, medan en n\xc3\xa4rap\xc3\xa5 ol\xc3\xa4slig inskrift i triumfb\xc3\xa5gen torde h\xc3\xa4rr\xc3\xb6ra fr\xc3\xa5n nyare tider.\n_START_SECTION_\nKyrkans omn\xc3\xa4mnande i de \xc3\xa4ldre h\xc3\xa4vderna\n_START_PARAGRAPH_\nAv kyrkans medeltida kyrksilver f\xc3\xb6rsvann mycket genom Gustav Vasas konfiskationer och kvarl\xc3\xa4mnades endast en kalk och pyxis (eller paten, det senare enligt Register p\xc3\xa5 kyrke Sylff wtij \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlandh Pro ano 1566 och det f\xc3\xb6rra enligt Registrum p\xc3\xa5 thet S\xc3\xb6lff szom wpb\xc3\xa4rs och anammas i\xe2\x80\xa6 \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlandh\xe2\x80\xa6 Anno etz 1540; Oavsett pyxis eller paten var vikten 1\xc2\xbd l\xc3\xb6dig mark). Det Tingstads kyrka f\xc3\xb6rlorade var en f\xc3\xb6rgylld krona med vikten 5 l\xc3\xb6dig mark och 1 lod; f\xc3\xb6rgyllt silver med vikten 3 l\xc3\xb6dig mark och 5\xc2\xbd lod, samt of\xc3\xb6rgyllt silver med vikten 8\xc2\xbd l\xc3\xb6dig mark och 7 lod._NEWLINE_Antikvitetsintendenten Pehr Arvid S\xc3\xa4ve genomf\xc3\xb6rde en \xc3\xb6stg\xc3\xb6taresa, som varade mellan den 5 juni och den 27 i samma m\xc3\xa5nad 1862, d\xc3\xa5 han reste 66 5/8 mil och bes\xc3\xb6kte 44 socknar och kyrkor i landskapet. Fr\xc3\xa5n sitt bes\xc3\xb6k i Tingstads kyrka noterade han f\xc3\xb6ljande om kyrkans medeltida inslag:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dKyrkan, med gamla vackra val h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att repareras och vitmenas. \xe2\x80\x94 I korset av korets stj\xc3\xa4rnvalv l\xc3\xa4ses i tvenne varandra korsande rader: Inchoat: vrbani: sic olauus tempore tecta. Anno domini pingere perfecta post festum sunt damiani mcdlxii (Inskriften p\xc3\xa5 ribborna i valvets hj\xc3\xa4ssa ber\xc3\xa4ttar att det slagits 1463, att arbetet p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats vid Urbans tid (25 maj) och slutf\xc3\xb6rts efter den helige Damianus fest (27 september), samt att murm\xc3\xa4starens namn varit Olov). I de b\xc3\xa5da radernas sk\xc3\xa4rning st\xc3\xa5r i en cirkel under krona ett monogram, troligen Maria (Sp\xc3\xa5r finnas, att inskriften varit st\xc3\xb6rre). Allvarliga p\xc3\xa5minnelser gavs om aktsamhet med inskriften. \xe2\x80\x94 En gravsten ligger i storg\xc3\xa5ngen nedanf\xc3\xb6r altartrappan med endast f\xc3\xa5 bokst\xc3\xa4ver (fr\xc3\xa5n medeltiden) l\xc3\xa4sliga. \xe2\x80\x94 En annan gravsten ligger mitt i storg\xc3\xa5ngen, 2 alnar 20 tum l\xc3\xa5ng, 1 aln 14\xc2\xbd tum bred. Av inskriften, som ej upptar mer \xc3\xa4n 2 sidor, kan b\xc3\xb6rjan l\xc3\xa4sas: HIC IACET BRYNIULP (H\xc3\xa4r vilar Brynulf). En rikt ornerad dopfunt. Sk\xc3\xa5len \xc3\xa4r 1 aln 7 tum vid och 21 tum h\xc3\xb6g. Foten och sk\xc3\xa5lens bilder ses \xc3\xa5 f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ende figurer (Vid bes\xc3\xb6ket gjorde han tre illustrationer av dopfunten, som publicerades i skriften, men \xc3\xa4ven tv\xc3\xa5 ritningar av de d\xc3\xa5 befintliga runstenarna som \xc3\xa5terfinns i originalber\xc3\xa4ttelsen).\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nLantm\xc3\xa4taren Jean de Rogiers gravh\xc3\xa4ll och minnestavla\n_START_PARAGRAPH_\nEn gravsten i mittg\xc3\xa5ngen i l\xc3\xa5nghuset \xc3\xa4r lagd \xc3\xb6ver lantm\xc3\xa4taren Jean de Rogier (1600-1684) (namnet stavas \xc3\xa4ven Johan de Rogier), d\xc3\xb6d p\xc3\xa5 D\xc3\xa4\xc3\xa4 i Tingstads socken (Egendomen bytte under denna tid namn till Fransberg, namngivet efter de Rogier som var fransk\xc3\xa4ttad. Hans far, Fredrik de Rogier, hade under Karl IX inkommit till Sverige och g\xc3\xa5tt i svensk krigstj\xc3\xa4nst. Efterledet -berg namngavs ofta under denna tid \xc3\xa5t platser som beboddes av samh\xc3\xa4llets hierarki.), och hans hustru Ragnhild Schilling, \xc3\xa4r m\xc3\xa4rklig kanske fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r sina symboliska bilder av de under 1600-talet k\xc3\xa4nda fyra v\xc3\xa4rldsdelarna Europa, Asien, Afrika och Amerika, placerade inom de rundlar som annars brukas upptagas av kerubhuvuden eller evanglistsymboler. L\xc3\xa4ngs gravstenens kanter l\xc3\xb6per verserna fr\xc3\xa5n Bibelns Job 19:25-26 och gravstenens mitt pryds av en vapensk\xc3\xb6ld med ett st\xc3\xa5ende lejon som h\xc3\xa5ller ett sv\xc3\xa4rd i sin h\xc3\xb6gra \xe2\x80\x9dhand\xe2\x80\x9d. Dessutom omn\xc3\xa4mns avlidna medlemmar av de Rogiers familj, inte paret sj\xc3\xa4lva:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dH\xc3\xa4r under hvilas i herranom Kongl:Majt trotienares och landtingenieur Jean de Rogiers f\xc3\xb6rsta s(in):k(\xc3\xa4ra): hustru Elsa Andersd: som afsomnade i Borg anno 1647, den 25 Martij och hans tvenne sine K(\xc3\xa4ra): d\xc3\xb6ttrar I: Judith de Rogier, aflidin den 28 Aug: a(nn)o 1671 och I: Helena de Rogier, aflad med sin senare hustru Ragnil Schilling, afsomnad den 14 Martij a(nn)o 1650 i Borg. Gudh f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ne them en fr\xc3\xb6gdefull upst\xc3\xa5ndelse.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Paret bekostade 1671 \xc3\xa4ven restaureringen av triumfkrucifixet fr\xc3\xa5n 1400-talet, som bl a bem\xc3\xa5lades p\xc3\xa5 nytt. Vilket en \xc3\xa4nnu bevarad minnestavla under orgell\xc3\xa4ktaren ber\xc3\xa4ttar. Andra minnesv\xc3\xa4rda personer som har haft anknytning till Tingstads socken \xc3\xa4r landstingsdirekt\xc3\xb6ren i Stockholm Arne Hugo Piscator, f\xc3\xb6dd 6 december 1890 i Tingstad och domprosten Sven Fredrik Lidmans far Sven Lidman var kyrkoherde i Tingstad f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 sekel sedan.\n_START_SECTION_\nRunstenar\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 kyrkog\xc3\xa5rden i Tingstad st\xc3\xa5r tre runstenar, av vilka tv\xc3\xa5 tidigare hade legat i kyrkans mur, den tredje i en av de nu rivna stigluckorna, men de kan ha varit fler d\xc3\xa5 ovanst\xc3\xa5ende Pehr Arvid S\xc3\xa4ve vid sitt bes\xc3\xb6k sommaren 1862 skriver att:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dEn runsten i syd\xc3\xb6stra kyrkog\xc3\xa5rdsporten. En annan runsten med ormslingor i kord\xc3\xb6rrtr\xc3\xb6skeln, \xc3\xb6vert\xc3\xa4ckt av sidostenar och nedtj\xc3\xa4rad, annars ej sv\xc3\xa5rl\xc3\xa4st. En runsten i v\xc3\xa4stra kyrkod\xc3\xb6rren \xc3\xa4r borttagen, likas\xc3\xa5 en annan, som, efter uppgift av artisten Mandelgren, skulle finnas i gamla vapenhuset (f\xc3\xb6rkortad version av S\xc3\xa4ves text, d\xc3\xa5 han \xc3\xa4ven beskriver runstenarnas form, ormslingor och runinskrifter).\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Av de runstenar som S\xc3\xa4ve avritade tj\xc3\xa4nstgjorde \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands runinskrifter 156 som tr\xc3\xb6skelsten i kyrkans s\xc3\xb6dra d\xc3\xb6rr och togs ut 1862 efter S\xc3\xa4ves bes\xc3\xb6k samma \xc3\xa5r och restes 1941 p\xc3\xa5 sin nuvarande plats. Medan runstenen \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands runinskrifter 157 som S\xc3\xa4ve ocks\xc3\xa5 avritade fanns i den syd\xc3\xb6stra kyrkog\xc3\xa5rdsporten. P\xc3\xa5 sin nuvarande plats restes den ocks\xc3\xa5 1941. Runstenen i det gamla vapenhuset som Mandelgren omn\xc3\xa4mner torde vara \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlands runinskrifter 158, f\xc3\xb6r den hittades 1955 invid l\xc3\xa5nghusmurens syd\xc3\xb6stra h\xc3\xb6rn och hade utgjort en del av golvet i det vapenhus som fanns d\xc3\xa4r fram till 1860. Runstenen som enligt Mandelgren skulle ha en g\xc3\xa5ng suttit vid v\xc3\xa4stra kyrkod\xc3\xb6rren \xc3\xa4r ej \xc3\xa4nnu \xc3\xa5terfunnen. Det som f\xc3\xb6renar de tre uppst\xc3\xa4llda runstenarna p\xc3\xa5 kyrkog\xc3\xa5rden \xc3\xa4r avsaknaden av kors eller kristna b\xc3\xb6ner, men de \xc3\xa4r \xc3\xa4ndock resta under sen vikingatid och den ena runinskriften "Afrid gjorde denna bro efter Hemkel och Sibbe, sina s\xc3\xb6ner" tyder p\xc3\xa5 en kristen brobyggare, d\xc3\xa5 brobyggandet - vilket innebar att folk l\xc3\xa4ttare och mer torrskodda kunde ta sig till kyrkan - ans\xc3\xa5gs vara en god kristen g\xc3\xa4rning och r\xc3\xa4knades till godo p\xc3\xa5 domedagen. Handlingen ans\xc3\xa5gs lika god som en g\xc3\xa5va direkt till kyrkan.'