b'\n_START_ARTICLE_\nVasil Levski\n_START_PARAGRAPH_\nVasil Ivanov Levski, f\xc3\xb6dd 18 juli 1837 i Karlovo, d\xc3\xb6d 18 februari 1873 (avr\xc3\xa4ttad) i Sofia, var en bulgarisk nationalistisk revolution\xc3\xa4r._NEWLINE_Levski uppfostrades till munk (d\xc3\xa4rav hans binamn Djakon), men gav upp det religi\xc3\xb6sa livet och ansl\xc3\xb6t sig till den revolution\xc3\xa4ra r\xc3\xb6relsen. 1862 reste han till Belgrad och skrev in sig i den bulgariska legionen d\xc3\xa4r, som bildats av Georgi Rakovski. Mellan 1862 och 1868 deltog han i alla bulgariska v\xc3\xa4pnade uppror mot Osmanska riket. _NEWLINE_I slutet av 1860-talet utvecklade Levski en revolution\xc3\xa4r teori, som innebar ett stort steg fram\xc3\xa5t f\xc3\xb6r den bulgariska sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsr\xc3\xb6relsen. Enligt Levskis id\xc3\xa9er skulle en nationell revolution ske genom ett v\xc3\xa4pnat uppror av alla bulgarer i Osmanska riket, f\xc3\xb6rberedda, kontrollerade och samordnade av en central revolution\xc3\xa4r organisation. Organisationen skulle innefatta ett antal lokala revolutionskommitt\xc3\xa9er i alla delar av Bulgarien och fungera helt oberoende av utl\xc3\xa4ndska makter. _NEWLINE_Levski t\xc3\xa4nkte ocks\xc3\xa5 ut en framtida regeringsform f\xc3\xb6r ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt Bulgarien, som skulle bli en demokratisk republik baserad p\xc3\xa5 Franska revolutionens stadga om m\xc3\xa4nskliga och medborgerliga r\xc3\xa4ttigheter. _NEWLINE_Levski deltog i kongressen i Bukarest 1869. Samma \xc3\xa5r b\xc3\xb6rjade han uppr\xc3\xa4tta lokala kommitt\xc3\xa9er. I f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dnad genomreste han hela Bulgarien f\xc3\xb6r att sprida agitationsskrifter och f\xc3\xb6rbereda den nationella resningen. I mitten av 1872 hade han lyckats etablera ett starkt n\xc3\xa4tverk av kommitt\xc3\xa9er i ett antal bulgariska st\xc3\xa4der och byar som var i st\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rbindelse med den underjordiska regeringen i staden Lovetj. Kommitt\xc3\xa9erna anskaffade vapen, organiserade stridsgrupper och utf\xc3\xb6rde straffexpeditioner mot osmanska makthavare och bulgarer som samarbetade med regeringen. _NEWLINE_I maj 1872 f\xc3\xb6renades Bulgariska revolution\xc3\xa4ra centralkommitt\xc3\xa9n och Interna revolution\xc3\xa4ra organisationen till en organisation. P\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1872 sp\xc3\xa5rade den osmanska polisen upp flera kommitt\xc3\xa9er i nord\xc3\xb6stra Bulgarien, inklusive organisationens h\xc3\xb6gkvarter i Lovetj, efter att revolution\xc3\xa4ra aktivister hade r\xc3\xa5nat ett postkontor f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 pengar till vapen. S\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga aktivister blev gripna att den revolution\xc3\xa4ra organisationens framtid var hotad. Levski f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte r\xc3\xa4dda dess dokument och greps d\xc3\xa5 av myndigheterna 1873. Han f\xc3\xa5ngades och d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den, men krossade sj\xc3\xa4lv sitt huvud i Sofias f\xc3\xa4ngelse, s\xc3\xa5 att han n\xc3\xa4stan livl\xc3\xb6s f\xc3\xb6rdes till galgen. 1895 avt\xc3\xa4cktes en minnesv\xc3\xa5rd \xc3\xb6ver "Apostol Levski" p\xc3\xa5 det st\xc3\xa4lle d\xc3\xa4r galgen st\xc3\xa5tt. _NEWLINE_Det stora n\xc3\xa4tverket av revolutionskommitt\xc3\xa9er som han hade byggt upp fortsatte att fungera efter hans d\xc3\xb6d och blev viktigt f\xc3\xb6r senare uppror.'