b'\n_START_ARTICLE_\nJulita kloster\n_START_PARAGRAPH_\nJulita kloster eller S\xc3\xa4by, \xc3\xa4ven kallat klostret Saba vilket var en latinisering av S\xc3\xa4by, var ett munkkloster f\xc3\xb6r cisterciensorden, bel\xc3\xa4get p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r nuvarande Julita g\xc3\xa5rd. Det grundades 1160 som Viby kloster i n\xc3\xa4rheten av Sigtuna i Uppland, men flyttades redan 1180 till Julita. Klostret var verksamt fram till 1527. _NEWLINE_Klostret grundlades av munkar fr\xc3\xa5n Alvastra kloster. G\xc3\xa5rden vid Viby n\xc3\xa4ra Sigtuna hade uppl\xc3\xa5tits av en kvinna vid namn Doter och hennes son Gere. Under Knut Erikssons regering (1167\xe2\x80\x931195) flyttades klostret till g\xc3\xa5rden S\xc3\xa4by vid sj\xc3\xb6n \xc3\x96ljaren i Julita. Denna g\xc3\xa5rd hade uppl\xc3\xa5tits av kungen \xc3\xa5t munkarna delvis i utbyte mot andra gods. Klostret kallas d\xc3\xa4refter omv\xc3\xa4xlande Julita eller S\xc3\xa4by. Knut Eriksson st\xc3\xa4llde sig som det nya klostrets skyddsherre. Han sk\xc3\xa4nkte \xc3\xa4ven jord och andelar i fisket i \xc3\x84lvkarleby till klostret. Kung Erik Knutsson (1210\xe2\x80\x931216) tog liksom sin far klostret i beskydd. Det gjorde \xc3\xa4ven den p\xc3\xa5vlige legaten Vilhelm av Sabina 1248. Genom g\xc3\xa5vor och testamenten \xc3\xb6kade efterhand klostrets egendom. Det ska till slut ha \xc3\xa4gt omkring 200 jordegendomar, varav ett 70-tal i Julita socken, de flesta bel\xc3\xa4gna i S\xc3\xb6dermanland. Bland dess v\xc3\xa4lg\xc3\xb6rare kan n\xc3\xa4mnas hertigarna Erik och Valdemar, den heliga Birgittas mor Ingeborg, fru till lagmannen Birger Petersson, \xc3\xa5tskilliga medlemmar av \xc3\xa4tten Bonde med flera. De rikliga avlatsprivilegier, som tillerk\xc3\xa4ndes klostret av den p\xc3\xa5vlige legaten Marinus de Fregeno 1461, utgjorde s\xc3\xa4kerligen ocks\xc3\xa5 en god inkomstk\xc3\xa4lla. _NEWLINE_Klostret var \xc3\xa4ven under en tid en vallfartsort och hade hand om Peterspenningen._NEWLINE_De bevarade handlingarna vittnar emellertid om, att klostret vid flera tillf\xc3\xa4llen haft sv\xc3\xa5rt att skydda sin egendom f\xc3\xb6r \xc3\xb6vergrepp utifr\xc3\xa5n. Klosterkyrkan verkar ha brunnit ned, men byggdes upp igen och invigdes \xc3\xa5ter den 7 mars 1382. I b\xc3\xb6rjan av sin regering tog Gustav Vasa klostret i beskydd och stadf\xc3\xa4ste dess privilegier. 1523 deltog Julita med n\xc3\xa4ra 36 mark silver i \xc3\xa5rets silverhj\xc3\xa4lp. N\xc3\xa4r Gustav Vasa 1526 \xc3\xa5tertog Gripsholm, erbj\xc3\xb6d han munkarna i kartusianklostret d\xc3\xa4r att flytta till Julita, vars munkar var "ett l\xc3\xb6st parti och ganska f\xc3\xa5 br\xc3\xb6der, som icke \xc3\xa4ro v\xc3\xa4l v\xc3\xa4rda att d\xc3\xa4r f\xc3\xb6das, s\xc3\xa5dant lefverne som de f\xc3\xb6ra". Mariefredsmunkarna tog dock inte emot detta erbjudande. I mars 1526 st\xc3\xa4lldes med anledning av missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden inom klostret dess abbot inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta i Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s, men han frik\xc3\xa4ndes och togs till n\xc3\xa5der igen. I september fick fogden i Rekarne i uppdrag att ta upp kungens sak\xc3\xb6ren fr\xc3\xa5n klostrets landbor. Den 2 juli 1527 fick fogden i Nyk\xc3\xb6ping Olof Arvidsson klostret i f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning. De f\xc3\xa5 munkarna hade snart f\xc3\xb6rsvunnit, gudstj\xc3\xa4nsten upph\xc3\xb6rde, och kungen kunde 1535 sk\xc3\xa4nka bort klostrets m\xc3\xa4sskl\xc3\xa4der.'