b'\n_START_ARTICLE_\nJijnjevaerie sameby\n_START_PARAGRAPH_\nJinjevaerie sameby (tidigare: Hotagens sameby och Jiingevaerie sameby), \xc3\xa4r en sameby i norra J\xc3\xa4mtland, bel\xc3\xa4gen inom norra delen av Hotagens socken i Krokoms kommun. Byn ligger inom det sydsamiska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nByomr\xc3\xa5de\n_START_PARAGRAPH_\nSamebyns \xc3\xa5retruntmarker omfattar Hotagsfj\xc3\xa4llen mellan Hotagen och Valsj\xc3\xb6byn i v\xc3\xa4ster och Str\xc3\xb6ms vattudal i \xc3\xb6ster och ing\xc3\xa5r till stor del i Hotagens naturreservat. Omr\xc3\xa5det avgr\xc3\xa4nsas i norr av gr\xc3\xa4nsen mot Frostvikens f\xc3\xb6rsamling och i v\xc3\xa4ster av gr\xc3\xa4nsen mot Lierne kommun i Norge. I s\xc3\xb6der str\xc3\xa4cker sig Jinjevaerie till Foskvattnet samt Stor-Erfj\xc3\xa4llet (Evevaerie) p\xc3\xa5 gr\xc3\xa4nsen mot Laxsj\xc3\xb6 socken. I \xc3\xa5retruntmarkerna ing\xc3\xa5r \xc3\xa4ven ett mindre omr\xc3\xa5de i Norge. Vinterbetesmarkerna ligger i skogslandet i de \xc3\xb6stra delarna av J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n och de v\xc3\xa4stra delarna av V\xc3\xa4sternorrlands l\xc3\xa4n._NEWLINE_Rensk\xc3\xb6tarna inom Jinjevaerie sameby bor fr\xc3\xa4mst i byn Munsvattnet med h\xc3\xb6st- och v\xc3\xa5rviste i Voekergoebrie (Vinklumpen) samt sommarviste i Loabpeken vid Lobbersj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n mitten av 1500-talet talas i historiska k\xc3\xa4llor om Hammerdalslapparna, som bedrev rensk\xc3\xb6tsel \xc3\xb6ver b\xc3\xa5de Hotagsfj\xc3\xa4llen och Hartkj\xc3\xb6lsomr\xc3\xa5det i nuvarande Norge. I 1649 \xc3\xa5rs jordebok fanns sju samiska skattebetalare i Hammerdal. I b\xc3\xb6rjan av 1700-talet fanns inom omr\xc3\xa5det skattefj\xc3\xa4llen Murfj\xc3\xa4ll, Vinklumpfj\xc3\xa4ll och G\xc3\xa5xsj\xc3\xb6fj\xc3\xa4ll samt Harklafj\xc3\xa4ll, vilket var detsamma som Hartkj\xc3\xb6len. I och med 1886 \xc3\xa5rs renn\xc3\xa4ringslag, som i J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n tr\xc3\xa4dde i kraft 1889, omorganiserades rensk\xc3\xb6tseln. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r inom enskilt disponerade skattefj\xc3\xa4ll skulle rensk\xc3\xb6tseln h\xc3\xa4danefter bedrivas mer kollektivt inom lappbyar. Innehavarna av Murfj\xc3\xa4ll, Vinklumpfj\xc3\xa4ll och G\xc3\xa5xsj\xc3\xb6fj\xc3\xa4ll sammanf\xc3\xb6rdes till Hotagens lappby. \xc3\x85r 1971 ersattes ordet lappby i lagstiftningen med sameby, och Hotagens lappby blev Hotagens sameby. Senare \xc3\xa4ndrades namnet till Jijnjevaerie, vilket p\xc3\xa5 sydsamiska betyder ungef\xc3\xa4r "flera sm\xc3\xa5 fj\xc3\xa4ll"._NEWLINE_Fram till uppl\xc3\xb6sningen av unionen mellan Norge och Sverige 1905 bedrev byns samer rensk\xc3\xb6tsel p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de svensk och norsk sida, ibland \xc3\xa4nda mot Sn\xc3\xa5sa. Efter unionsuppl\xc3\xb6sningen inf\xc3\xb6rde Norge betesavgifter och ett renst\xc3\xa4ngsel sattes upp l\xc3\xa4ngs gr\xc3\xa4nsen. Fortfarande ing\xc3\xa5r dock ett mindre omr\xc3\xa5de i Norge i byns \xc3\xa5retruntmarker. _NEWLINE_Under slutet av 1800-talet r\xc3\xa5dde sv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden f\xc3\xb6r rensk\xc3\xb6tseln inom omr\xc3\xa5det och omkring sekelskiftet 1900 l\xc3\xa5g renn\xc3\xa4ringen s\xc3\xa5 gott som nere i Hotagens lappby. \xc3\x85r 1910 ans\xc3\xb6kte en familj fr\xc3\xa5n d\xc3\xa5varande Frostvikens lappby (nu Voernese sameby) om att f\xc3\xa5 flytta till Hotagen med sina renar. \xc3\x85r 1919 fanns fem rensk\xc3\xb6tarhush\xc3\xa5ll med sammanlagt tolv personer vilka \xc3\xa5ret om bodde i k\xc3\xa5ta. Merparten av de rensk\xc3\xb6tare som \xc3\xa4r aktiva inom samebyn idag \xc3\xa4r \xc3\xa4ttlingar till den familj som inflyttade fr\xc3\xa5n Frostviken._NEWLINE_Liksom m\xc3\xa5nga andra samebyar har Jijnevaerie p\xc3\xa5verkats kraftigt av att vattenmagasin skapats f\xc3\xb6r produktion av vattenkraft, vilket b\xc3\xa5de medf\xc3\xb6rt att mark och boplatser d\xc3\xa4mts \xc3\xb6ver och att f\xc3\xb6rbindelsen mellan betesmarker skurits av. En av de sj\xc3\xb6ar som d\xc3\xa4mts upp \xc3\xa4r Stor-Foskvattnet.'