b'\n_START_ARTICLE_\nLuciat\xc3\xa5g\n_START_SECTION_\nHistorik och utbredning\n_START_PARAGRAPH_\nAtt kl\xc3\xa4 ut barn till kristna helgon i december f\xc3\xb6rekom i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n under medeltiden: Det \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt att medeltida skolor uts\xc3\xa5g n\xc3\xa5gon elev till \xc3\xa5rets sankt Nikolaus strax f\xc3\xb6re 6/12, och vederb\xc3\xb6rande brukade f\xc3\xa5 sitta i kyrkokoret tillsammans med kanikerna till och med en barnfest p\xc3\xa5 V\xc3\xa4rnl\xc3\xb6sa barns dag n\xc3\xa5gra veckor senare. Seden utg\xc3\xb6r en parallell till luciat\xc3\xa5get, men \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot sannolikt inte en direkt historisk f\xc3\xb6rlaga till luciat\xc3\xa5get._NEWLINE_Sedvanan att en kvinna kl\xc3\xa4r sig i vitt, sjunger, samt b\xc3\xa4r en ljusstake och frukost p\xc3\xa5 s\xc3\xa4ngen p\xc3\xa5 luciadagen (13/12) \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland 1764. Sedvanan skilde sig fr\xc3\xa5n dagens luciat\xc3\xa5g p\xc3\xa5 flera punkter: Kvinnan bar inte krona, hon \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljdes inte av ett t\xc3\xa5g, firandet hade inte n\xc3\xa5gon fast s\xc3\xa5ngrepertoar, och luciauppvaktningen h\xc3\xb6rde hemma i sovrummet, snarare \xc3\xa4n i offentligheten. _NEWLINE_Inledningsvis symboliserade den vitkl\xc3\xa4dda personen med ljus sannolikt Jesusbarnet (efter tyskt m\xc3\xb6nster), snarare \xc3\xa4n Lucia: Reformert kristna i Nederl\xc3\xa4nderna brukade l\xc3\xa5ta n\xc3\xa5gon kl\xc3\xa4 ut sig till Jesusbarnet i syfte att sk\xc3\xa4nka barn g\xc3\xa5vor 5-6/12, som en protestantisk ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r sankt Nikolaus liknande funktion i romersk-katolska milj\xc3\xb6er. Bland tyska lutheraner och herrnhutare flyttades datum fr\xc3\xa5n 5-6/2 till 24-25/12, och Jesusbarnet \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljdes av en skr\xc3\xa4mmande hj\xc3\xa4lpreda, dj\xc3\xa4vulsgestalten Krampus \xe2\x80\x93 f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till den svenska och finska julbocken. N\xc3\xa4r sedvanan spreds till Sverige placerades personen kl\xc3\xa4dd till Jesusbarn p\xc3\xa5 en dag \xe2\x80\x93 luciadagen \xe2\x80\x93 medan Julbocken placerades p\xc3\xa5 en annan dag \xe2\x80\x93 24/12. Sedan \xc3\xa5tminstone 1820 \xc3\xa4r det belagt att den vitkl\xc3\xa4dda gestalten \xe2\x80\x93 under inflytande av det valda datumet, 13/12 \xe2\x80\x93 skall symbolisera Lucia, snarare \xc3\xa4n Jesusbarnet._NEWLINE_Traditionen med luciat\xc3\xa5g i modern mening uppstod i Sverige under slutet av 1800-talet, sannolikt genom att assimilera sedvanor tidigare knutna till trettondedagshelgens (5-6/1) gamla dj\xc3\xa4knespel, och har d\xc3\xa4refter spritts till andra nordiska l\xc3\xa4nder. F\xc3\xb6reningen mellan luciauppvaktning och dj\xc3\xa4knespel var dock inte total: Tre av dj\xc3\xa4knespelets traditionella gestalter \xe2\x80\x93 Jungfru Maria (spelad av en man), Josef fr\xc3\xa5n Nasaret och Judas Iskariot \xe2\x80\x93 ing\xc3\xa5r vanligtvis inte i luciat\xc3\xa5get (s\xc3\xa5vida inte Hjalmar Gullbergs Den heliga natten skall l\xc3\xa4sas upp). Det moderna luciat\xc3\xa5get skiljer sig \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n 1600-talets dj\xc3\xa4knespel och 1700-talets luciauppvaktningar, genom att vara avsev\xc3\xa4rt nyktrare. Lucias\xc3\xa5ngen, som numera utm\xc3\xa4rker varje luciat\xc3\xa5g, finns i tre textversioner till en gemensam melodi: De tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta textversionerna f\xc3\xb6rfattades 1924 (Sankta Lucia, ljusklara h\xc3\xa4gring) resp. 1928 (Natten g\xc3\xa5r tunga fj\xc3\xa4t). Sveriges f\xc3\xb6rsta offentliga luciat\xc3\xa5g anordnades av Stockholms-Tidningen den 13 december 1927.\n_START_SECTION_\nSammans\xc3\xa4ttning\n_START_PARAGRAPH_\nLuciat\xc3\xa5gets huvudperson \xc3\xa4r Lucia, oftast en flicka eller ung kvinna med l\xc3\xa5ngt utslaget h\xc3\xa5r under luciakronan. Lucia g\xc3\xa5r fr\xc3\xa4mst i t\xc3\xa5get. I sitt f\xc3\xb6lje har hon 12 (ett heligt tal Lucia \xc3\xa4r den 13 t\xc3\xa4rnan) t\xc3\xa4rnor som vanligen f\xc3\xb6ljer Lucia parvis. Efter dem f\xc3\xb6ljer ibland stj\xc3\xa4rngossar som f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller de tre vise m\xc3\xa4nnen och Herodes den store \xe2\x80\x93 en sedvana inl\xc3\xa5nad fr\xc3\xa5n medeltidens och 1600-talets dj\xc3\xa4knespel h\xc3\xa5llna p\xc3\xa5 trettondedagsafton._NEWLINE_Framf\xc3\xb6rallt om deltagarna \xc3\xa4r barn kan det \xc3\xa4ven ing\xc3\xa5 pepparkaksgubbar- och gummor, sockerbagare, tomtar, m\xc3\xb6ss och en Staffan Stalledr\xc3\xa4ng med eller utan "f\xc3\xa5lar" i t\xc3\xa5get. Av dessa \xc3\xa4r Staffansgestalten (Stefanos) av \xc3\xa4ldre ursprung \xc3\xa4n de andra, och brukade ing\xc3\xa5 i de tidigare n\xc3\xa4mnda dj\xc3\xa4knespelen vid trettondedagshelgen. Tomtenissar kom att f\xc3\xb6rknippas med jultiden genom novellen Lille Viggs \xc3\xa4fventyr p\xc3\xa5 julafton (1875) och dikten Tomten (1881), b\xc3\xa5da av Viktor Rydberg. Pepparkakorna och sockerbagarna \xc3\xa4r h\xc3\xa4mtade fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5nglekar popul\xc3\xa4ra under 1940- och 1950-talet. S\xc3\xa5ngen Sockerbagaren f\xc3\xb6rfattades av Alice Tegn\xc3\xa9r 1895, och s\xc3\xa5ngen Tre pepparkaksgubbar f\xc3\xb6rfattades av Astrid Forsell-Gullstrand 1913. B\xc3\xa5da s\xc3\xa5ngerna vann dock st\xc3\xb6rre genomslag genom s\xc3\xa5ngboken Nu ska vi sjunga, publicerad 1943. Alf Pr\xc3\xb8ysens barnvisa M\xc3\xb6ssens julafton (1940-talet) har gjort att luciat\xc3\xa5g ibland kan inneh\xc3\xa5lla barn utkl\xc3\xa4dda till m\xc3\xb6ss, som sjunger denna s\xc3\xa5ng._NEWLINE_\xc3\x84ven t\xc3\xa5g med m\xc3\xa4n i rollen som Lucia har f\xc3\xb6rekommit historiskt  och i samtiden, n\xc3\xa5got som kan ha sin grund i gamla tiders teater d\xc3\xa4r det inte spelade s\xc3\xa5 stor roll att sk\xc3\xa5despelaren hade samma k\xc3\xb6n som den spelade rollen och det var vanligt att m\xc3\xa4n spelade kvinnor emedan kvinnor tidvis inte ens till\xc3\xa4ts f\xc3\xb6rekomma p\xc3\xa5 scen.\n_START_SECTION_\nGenomf\xc3\xb6rande\n_START_PARAGRAPH_\nDen vanligaste typen av luciafirande genomf\xc3\xb6rs s\xc3\xa5 att publiken sitter i ett m\xc3\xb6rklagt auditorium och luciat\xc3\xa5get n\xc3\xa4rmar sig sjungande och med t\xc3\xa4nda ljus utifr\xc3\xa5n. Luciat\xc3\xa5get r\xc3\xb6r sig genom auditoriet och g\xc3\xa5r upp p\xc3\xa5 scenen d\xc3\xa4r Lucia st\xc3\xa4ller sig i mitten och t\xc3\xa4rnorna p\xc3\xa5 \xc3\xb6mse sidor om henne i en linje. Om andra roller deltar st\xc3\xa5r dessa vanligen p\xc3\xa5 ytterkanterna. Tomtar kan ibland sitta p\xc3\xa5 huk framf\xc3\xb6r t\xc3\xa4rnorna. Luciat\xc3\xa5get framf\xc3\xb6r en musikalisk f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning med lucias\xc3\xa5nger, juls\xc3\xa5nger och versl\xc3\xa4sning. S\xc3\xa5ngerna framf\xc3\xb6rs a cappella eller till ackompanjemang av piano eller orgel. Om det finns en Staffan Stalledr\xc3\xa4ng med kan han vara solist n\xc3\xa4r den s\xc3\xa5ngen sjungs. Luciat\xc3\xa5g med barn kan ocks\xc3\xa5 ha ett st\xc3\xb6rre inslag av tabl\xc3\xa5er \xc3\xa4n luciat\xc3\xa5g med vuxna deltagare. F\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen avslutas genom att luciat\xc3\xa5get sjunger en lucias\xc3\xa5ng och t\xc3\xa5gar ut ur lokalen._NEWLINE_I mindre sammanhang bjuder lucia eller t\xc3\xa4rnorna ibland p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got \xc3\xa4tbart, vanligtvis pepparkakor eller lussekatter. Barn som h\xc3\xa5ller luciat\xc3\xa5g f\xc3\xb6r sina f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar kan bjuda p\xc3\xa5 frukost._NEWLINE_Att delta i ett luciat\xc3\xa5g kallas \xe2\x80\x93 s\xc3\xa4rskilt om sammanhanget \xc3\xa4r mindre seri\xc3\xb6st \xe2\x80\x93 f\xc3\xb6r att lussa. Det \xc3\xa4r p\xc3\xa5 vissa orter vanligt att gymnasieelever lussar f\xc3\xb6r en del av sina l\xc3\xa4rare i deras bost\xc3\xa4der, vanligen mycket tidigt p\xc3\xa5 morgonen. I s\xc3\xa5dana sammanhang brukar de klassiska s\xc3\xa5ngerna f\xc3\xb6rses med mer eller mindre smickrande egenproducerade texter om l\xc3\xa4rarna i fr\xc3\xa5ga._NEWLINE_Inom den gemensamma ramen f\xc3\xb6r luciat\xc3\xa5g kan graden av solennitet anpassas flexibelt efter lokala behov och omst\xc3\xa4ndigheter. De som \xc3\xb6nskar ett konfessionsl\xc3\xb6st luciat\xc3\xa5g, l\xc3\xa4mpat f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rskolor och skolor, kan l\xc3\xa4gga tyngdpunkten p\xc3\xa5 tomtenissar, sockerbagare och m\xc3\xb6ss.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa5ngrepertoar\n_START_PARAGRAPH_\nTill de vanligaste s\xc3\xa5ngerna h\xc3\xb6r Lucias\xc3\xa5ngen (oftast med n\xc3\xa5gon av de tre texterna "Natten g\xc3\xa5r tunga fj\xc3\xa4t", "Sankta Lucia, ljusklara h\xc3\xa4gring" eller "Ute \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkt och kallt"), Staffansvisan, Nu t\xc3\xa4ndas tusen juleljus, Stilla natt och S\xc3\xa5 m\xc3\xb6rk \xc3\xa4r natten i midvintertid. Om det finns pepparkaksfigurer i t\xc3\xa5get brukar dessa sjunga Tre pepparkaksgubbar, och om tomtar \xc3\xa4r med brukar dessa sjunga Tomtarnas julnatt ("Midnatt r\xc3\xa5der"). Om sockerbagare ing\xc3\xa5r i t\xc3\xa5get, sjunger de Sockerbagaren. Om m\xc3\xb6ss ing\xc3\xa5r i t\xc3\xa5get sjunger de M\xc3\xb6ssens julafton. Ibland l\xc3\xa4ses n\xc3\xa5gra s\xc3\xa4rskilda verser med luciatema. S\xc3\xa5dana mera konfessionella luciat\xc3\xa5g som \xc3\xa4ger rum i kyrkorum kan inneh\xc3\xa5lla Hjalmar Gullbergs Den heliga natten (1951) och Catharina Broom\xc3\xa9s luciapsalm Mot den m\xc3\xb6rka vinterhimlen (1993).\n_START_SECTION_\nUttagning\n_START_PARAGRAPH_\nDet mest uppm\xc3\xa4rksammade svenska luciat\xc3\xa5get leds av Sveriges Lucia som utses i en omr\xc3\xb6stning varje \xc3\xa5r. Som t\xc3\xa4rnor deltar de kvinnor som inte blev valda till lucia. De flesta kommuner har egna luciat\xc3\xa5g d\xc3\xa4r Lucia vanligen utses efter en omr\xc3\xb6stning i lokaltidningen. Det har tidigare funnits en stark uppfattning om att Lucia b\xc3\xb6r ha l\xc3\xa5ngt blont h\xc3\xa5r, och dessa omr\xc3\xb6stningar har ibland kritiserats f\xc3\xb6r att vara utseendefixerade, rasistiska och sexistiska. P\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r har utseendets och h\xc3\xa5rf\xc3\xa4rgens betydelse d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tonats ned, men att vara Lucia eller t\xc3\xa4rna i ett seri\xc3\xb6st luciat\xc3\xa5g \xc3\xa4r fortfarande bara tillg\xc3\xa4ngligt f\xc3\xb6r flickor och kvinnor._NEWLINE_I vissa skolor har man p\xc3\xa5 grund av risken f\xc3\xb6r \xc3\xb6kad mobbning numera fr\xc3\xa5ng\xc3\xa5tt omr\xc3\xb6stningsf\xc3\xb6rfarandet. I f\xc3\xb6rskolor \xc3\xa4r det vanligt med flera lucior i samma luciat\xc3\xa5g.\n_START_SECTION_\nKostym\n_START_PARAGRAPH_\nLucia och t\xc3\xa4rnorna \xc3\xa4r kl\xc3\xa4dda i vita, l\xc3\xa5nga, l\xc3\xa5ng\xc3\xa4rmade, ej urringade lucialinnen. Lucia b\xc3\xa4r traditionellt en luciakrona; en metallkrona eller en krans av lingonris med ljus i. Ljusen \xc3\xa4r j\xc3\xa4mnt f\xc3\xb6rdelade i kransen omkring huvudet och ofta finns det ett ljus uppe p\xc3\xa5 hj\xc3\xa4ssan. Lucia har ocks\xc3\xa5 ett r\xc3\xb6tt band om midjan.  T\xc3\xa4rnorna kan ocks\xc3\xa5 ha r\xc3\xb6tt band eller glitter runt midjan; ofta har de \xc3\xa4ven glitter i h\xc3\xa5ret. T\xc3\xa4rnorna b\xc3\xa4r ofta ett ljus i handen. Detta ljus brukar ha en manschett av papper dekorerad med glitter. Manschetten anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r minnesanteckningar, till exempel vilken ordning s\xc3\xa5ngerna ska sjungas i eller verser som ska l\xc3\xa4sas._NEWLINE_Traditionellt har Lucia och t\xc3\xa4rnorna levande ljus, men i vissa sammanhang ers\xc3\xa4tts de av elektriska ljus av s\xc3\xa4kerhetssk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r att undvika brand. Elektrisk belysning f\xc3\xb6rekommer framf\xc3\xb6rallt i skolorna. Inom f\xc3\xb6rskolorna \xc3\xa4r elektrisk belysning sj\xc3\xa4lvklar, d\xc3\xa5 barnen \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 och inte anses \xc3\xa4nnu ha l\xc3\xa4rt sig handskas tillr\xc3\xa4ckligt bra med stearinljus._NEWLINE_Stj\xc3\xa4rngossar brukar ha samma typ av vita s\xc3\xa4rkar som t\xc3\xa4rnorna, stj\xc3\xa4rngossestrut p\xc3\xa5 huvudet och en stj\xc3\xa4rndekorerad pinne i handen. Tomtar \xc3\xa4r vanligtvis kl\xc3\xa4dda i r\xc3\xb6da tomtedr\xc3\xa4kter (\xc3\xa4ven gr\xc3\xa5 vadmal kan f\xc3\xb6rekomma). Pepparkaksgubbar och pepparkaksgummor efterliknar bakverken i sin kl\xc3\xa4dsel - brunt med vita kanter och dekorationer. Staffan Stalledr\xc3\xa4ng gestaltas ofta som en schablonartad bonddr\xc3\xa4ng av 1800-talstyp, med skjorta, v\xc3\xa4st, slokhatt och g\xc3\xa4rna lite halm i fickorna, men \xc3\xa4r ibland en av stj\xc3\xa4rngossarna. Sockerbagarna har vanligtvis f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4de och vit kockhatt.'