b'\n_START_ARTICLE_\nGul\xc3\xa4rla\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nGul\xc3\xa4rlan \xc3\xa4r till formen ganska lik s\xc3\xa4des\xc3\xa4rlan och precis som sina sl\xc3\xa4ktingar vickar den ofta p\xc3\xa5 den l\xc3\xa5nga stj\xc3\xa4rten, som dock \xc3\xa4r den kortaste hos de europeiska \xc3\xa4rlorna. Den m\xc3\xa4ter 15\xe2\x80\x9316\xc2\xa0cm p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngden enligt Svensson et al. 2009, medan Brazil 2009 uppger 16\xe2\x80\x9318\xc2\xa0cm och v\xc3\xa4ger11,2\xe2\x80\x9326,4 gram. Den adulta hanen har i stora drag en olivf\xc3\xa4rgad till gr\xc3\xa5gr\xc3\xb6n ovansida och gul undersida. Ryggen, vingpennornas kanter, underkropp och undre stj\xc3\xa4rtt\xc3\xa4ckare \xc3\xa4r gula. Stj\xc3\xa4rtpennorna \xc3\xa4r svarta och vingpennorna olivf\xc3\xa4rgade. Honans f\xc3\xa4rger \xc3\xa4r mattare och ryggsidan mera gr\xc3\xa5aktig \xc3\xa4n hanens. \xc3\x84ven hanen blir under h\xc3\xb6sten m\xc3\xb6rkare. Juvenilen \xc3\xa4r mindre kontrastrik med en generellt brunare ovansida och ljusare och mindre gul undersida._NEWLINE_Huvudteckningen hos framf\xc3\xb6rallt h\xc3\xa4ckande hanar varierar beroende p\xc3\xa5 underart, men \xc3\xa4ven f\xc3\xa4rgton p\xc3\xa5 rygg och f\xc3\xa4rg p\xc3\xa5 strupen varierar. Att skilja underarterna \xc3\xa5t kan vara mycket sv\xc3\xa5rt, ibland om\xc3\xb6jligt d\xc3\xa5 flera underarter hybridiserar och underarterna \xc3\xa4ven uppvisar klinala f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar inom sitt utbredningsomr\xc3\xa5de. Se vidare Underarter och dess morfologiska skillnader\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nGul\xc3\xa4rlan h\xc3\xa4ckar i merparten av de tempererade delarna av Europa och Asien men det finns \xc3\xa4ven en mindre population i Alaska i Nordamerika. Generellt h\xc3\xa4ckar den fr\xc3\xa5n Atlantkusten till Stillahavskusten f\xc3\xb6rutom i \xc3\xb6kenomr\xc3\xa5den och p\xc3\xa5 de nordligaste tundrorna i centrala Ryssland d\xc3\xa4r den h\xc3\xa4ckar s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt \xc3\xb6sterut som till Kolyma. I de varmare delarna av utbredningsomr\xc3\xa5det, som V\xc3\xa4steuropa \xc3\xa4r den en stannf\xc3\xa5gel medan populationerna i \xc3\xb6ster och norr \xc3\xa4r flyttf\xc3\xa5glar och flyttar vintertid till Afrika och s\xc3\xb6dra Asien. Populationen som h\xc3\xa4ckar vid Beringia i Nordamerika \xc3\xb6vervintrar l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut utmed Stillahavskusten.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nGul\xc3\xa4rlans systematik och fylogeni \xc3\xa4r mycket f\xc3\xb6rvirrande. Den \xc3\xa4r utpr\xc3\xa4glat polytypisk och dussintals underarter har beskrivits vid olika tillf\xc3\xa4llen men idag anses ungef\xc3\xa4r 12\xe2\x80\x9320 vara g\xc3\xa4llande beroende p\xc3\xa5 vilken k\xc3\xa4lla man lutar sig emot, d\xc3\xa4r Clements et al. 2013 representerar en av de mest restriktiva med sina 10 underarter plus de fyra underarter som brutits ut och idag bildar arten \xc3\xb6stlig gul\xc3\xa4rla.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige h\xc3\xa4ckar gul\xc3\xa4rlan i hela landet. I s\xc3\xb6dra Sverige, s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt norrut som till den biologiska norrlandsgr\xc3\xa4nsen h\xc3\xa4ckar underarten flava, ibland kallad "sydlig gul\xc3\xa4rla". I resten av landet h\xc3\xa4ckar underarten thunbergi, ibland kallad "nordlig gul\xc3\xa4rla".\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nGul\xc3\xa4rlan liknar till levnadss\xc3\xa4ttet s\xc3\xa4des\xc3\xa4rlan, men den vistas inte s\xc3\xa5 g\xc3\xa4rna n\xc3\xa4ra m\xc3\xa4nsklig bebyggelse. Den \xc3\xa4r en insekts\xc3\xa4tare som mest upptr\xc3\xa4der i \xc3\xb6ppna biotoper. Arten h\xc3\xa4ckar ofta n\xc3\xa4ra vatten, exempelvis p\xc3\xa5 bl\xc3\xb6t hagmark, betade fuktiga strand\xc3\xa4ngar, i utkanten av v\xc3\xa5tmarker, p\xc3\xa5 gr\xc3\xa4sig myrmark, h\xc3\xb6gmossar och liknande. Den h\xc3\xa4ckar \xc3\xa4ven i ren jordbruksmilj\xc3\xb6 och lokalt i norr \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 kalhyggen. Om h\xc3\xb6sten flyttar den i flock och rastar d\xc3\xa5 g\xc3\xa4rna bland betande djur eller p\xc3\xa5 \xc3\xa5kermark. Stora h\xc3\xb6stflockar \xc3\xb6vernattar ibland i vassar, ibland uppemot 5000 individer. I norra Europa \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder flyttande individer tidigare om v\xc3\xa5ren \xc3\xa4n s\xc3\xa4des\xc3\xa4rlan. Gul\xc3\xa4rlan \xc3\xa4r insekts\xc3\xa4tare men dess f\xc3\xb6doval \xc3\xa4r inte v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nt. Hos vissa populationer utg\xc3\xb6r fj\xc3\xa4dermyggor en stor del av f\xc3\xb6dan men f\xc3\xb6dovalet varierar kraftigt fr\xc3\xa5n bladl\xc3\xb6ss till trollsl\xc3\xa4ndor. Den h\xc3\xb6gsta k\xc3\xa4nda \xc3\xa5ldern \xc3\xa4r 8\xc2\xa0\xc3\xa5r och 9\xc2\xa0m\xc3\xa5nader.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nDen placerar sitt bo p\xc3\xa5 marken, v\xc3\xa4l dolt i vegetationen som i en gr\xc3\xa4stuva eller liknande. Det sk\xc3\xa5lformade boet byggs av torrt gr\xc3\xa4s som fodras med h\xc3\xa5r, fj\xc3\xa4drar och dylikt. Den l\xc3\xa4gger normalt 4-8 spr\xc3\xa4ckliga \xc3\xa4gg som mest ruvas av honan i 12\xe2\x80\x9313 dagar. B\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna tar hand om ungarna som l\xc3\xa4mnar boet efter 12\xe2\x80\x9313 dagar men blir fullt flygga f\xc3\xb6rst efter ytterligare 4\xe2\x80\x935 dagar. I dess s\xc3\xb6dra utbredningsomr\xc3\xa5de f\xc3\xb6rekommer tv\xc3\xa5 kullar per h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4song.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nGul\xc3\xa4rlan har ett mycket stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en mycket stor global population som grovt uppskattas till mellan 48\xc2\xa0400\xc2\xa0000\xe2\x80\x93168\xc2\xa0000\xc2\xa0000 individer. Den globala populationen minskar men inte s\xc3\xa5 mycket att arten bed\xc3\xb6ms som hotad utan BirdLife International kategoriserar gul\xc3\xa4rlan som livskraftig (LC).\n_START_SECTION_\nStatus i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nEn studie fr\xc3\xa5n mitten av 2000-talet uppskattade den totala gul\xc3\xa4rlepopulationen i Sverige till cirka 360\xc2\xa0000 par och av detta utgjorde populationen av sydlig gul\xc3\xa4rla, flava cirka 15\xc2\xa0000 par. Fram tills 2015 ans\xc3\xa5gs minskningen av populationen flava i Sverige vara s\xc3\xa5 pass kraftig att taxonet kategoriseras som s\xc3\xa5rbar (VU) av ArtDatabanken, SLU. Fr\xc3\xa4msta orsaken \xc3\xa4r habitatf\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring vilket beror p\xc3\xa5 minskningen av h\xc3\xa4ckningsbiotoper som betade fuktiga strand\xc3\xa4ngar. Fr\xc3\xa5n och med 2015 \xc3\xa5rs r\xc3\xb6dlista f\xc3\xb6rs den \xc3\xa5terigen till kategorin livskraftig. Nordlig gul\xc3\xa4rla thunbergii har inte kategoriserats som hotad.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nDialektalt i V\xc3\xa4sterbotten har gul\xc3\xa4rlan kallats tr\xc3\xb6nuell.'