b'\n_START_ARTICLE_\nAnthony Ashley Cooper, 3:e earl av Shaftesbury\n_START_PARAGRAPH_\nAnthony Ashley Cooper, 3:e earl av Shaftesbury, mest k\xc3\xa4nd under namnet "lord Shaftesbury", f\xc3\xb6dd 26 februari 1671 i London, d\xc3\xb6d 4 februari 1713 i Neapel, var en engelsk politiker och filosof, allm\xc3\xa4nt ansedd som en av de fr\xc3\xa4msta engelska moralfilosoferna under upplysningstiden. Han var sonson till politikern Anthony Ashley Cooper, 1:e earl av Shaftesbury.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa5som medlem av underhuset 1695\xe2\x80\x931698 ansl\xc3\xb6t han sig enligt sin familjs traditioner till whigpartiet och verkade f\xc3\xb6r samma frisinnade id\xc3\xa9er \xc3\xa4ven i \xc3\xb6verhuset, n\xc3\xa4r han d\xc3\xa4r efter sin faders d\xc3\xb6d 1699 erh\xc3\xa5llit plats. Erbjuden h\xc3\xb6gt politiskt \xc3\xa4mbete, avb\xc3\xb6jde han anbudet f\xc3\xb6r att med sitt fredliga lynne och sin svaga h\xc3\xa4lsa uteslutande \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t resor, studier och f\xc3\xb6rfattarskap.\n_START_SECTION_\nFilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nI sina skrifter g\xc3\xb6r han intryck av en v\xc3\xa4rldsman med stor erfarenhet samt med omfattande vetenskaplig och estetisk bildning. Uppfostrad under farfaderns v\xc3\xa4n, John Lockes, ledning var han \xc3\xa4ven inom filosofin l\xc3\xa4rjunge till denne, men ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4sentligen p\xc3\xa5verkad av klassisk bildning. Liksom antikens greker fattade han filosofin s\xc3\xa5som en praktisk vishetsl\xc3\xa4ra, som inte fick inst\xc3\xa4ngas inom fackm\xc3\xa4nnens tr\xc3\xa5nga krets. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r behandlade han i sina skrifter, vilka finns samlade i tre band under titeln Characteristics of men, manners, opinions, times (1711), de filosofiska problemen i en l\xc3\xa4ttfattlig stil som g\xc3\xb6r att han r\xc3\xa4knas s\xc3\xa5som en av de \xc3\xa4ldsta och f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta engelske ess\xc3\xa4isterna. _NEWLINE_\xc3\x84ven i inneh\xc3\xa5llet r\xc3\xb6jer han det grekiska inflytandet, i f\xc3\xb6rsta hand genom den estetiska synpunkt varifr\xc3\xa5n han alltid betraktade den praktiska filosofins fr\xc3\xa5gor. S\xc3\xa5lunda fattade han dygden, som han p\xc3\xa5 \xc3\xa4kta grekiskt s\xc3\xa4tt identifierade med det goda f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan och hennes sanna lycka, s\xc3\xa5som en sorts sj\xc3\xa4lens sk\xc3\xb6nhet, vilken liksom all sk\xc3\xb6nhet best\xc3\xa5r i harmoni och som d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ej kan vinnas genom ett ensidigt tillfredsst\xc3\xa4llande av vare sig de egoistiska eller de sociala drifterna hos m\xc3\xa4nniskan, utan tv\xc3\xa4rtom genom det naturliga j\xc3\xa4mnm\xc3\xa5ttet mellan b\xc3\xa5da. Detta j\xc3\xa4mnm\xc3\xa5tt tr\xc3\xa4ffas inte under det abstrakta f\xc3\xb6rst\xc3\xa5ndets ledning, utan med tillhj\xc3\xa4lp av ett "moraliskt sinne", j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rligt med den estetiska smaken. _NEWLINE_Genom denna l\xc3\xa4ra blir Cooper en av de f\xc3\xb6rsta moderna k\xc3\xa4nslofilosoferna (f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till Rousseau). Genom att han emellertid ans\xc3\xa5g att ingen fara funnes f\xc3\xb6r alltf\xc3\xb6r liten egoism hos oss, och att s\xc3\xa5lunda v\xc3\xa5r avsiktliga str\xc3\xa4van bara beh\xc3\xb6ver g\xc3\xa5 ut p\xc3\xa5 att h\xc3\xb6ja de oegennyttiga, sociala drifternas betydelse, blev Cooper en av dem som givit den engelska moralfilosofin dess \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande intresse f\xc3\xb6r riktningen p\xc3\xa5 andras v\xc3\xa4l och d\xc3\xa4rmed en av f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngarna till den nutida utilitarismen. _NEWLINE_Moralfilosofin s\xc3\xb6kte Cooper att h\xc3\xa5lla sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig s\xc3\xa5v\xc3\xa4l gentemot metafysiken som mot teologin och \xc3\xa4r i den punkten en viktig f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till Immanuel Kant. I religi\xc3\xb6st h\xc3\xa4nseende intog han en medlande st\xc3\xa4llning mellan ortodoxin och den engelska deismen.'