b'\n_START_ARTICLE_\nTurkiets historia\n_START_PARAGRAPH_\nTurkiets historia str\xc3\xa4cker sig till forntiden. Anatolien har varit befolkat sedan m\xc3\xa4nniskans tidiga historia, av m\xc3\xa5nga olika folk.\n_START_SECTION_\nTidig historia\n_START_PARAGRAPH_\nDet geografiska omr\xc3\xa5de som motsvarar dagens Turkiet var ett viktigt historiskt omr\xc3\xa5de under forntiden och antiken. D\xc3\xa4r uppstod till exempel en av v\xc3\xa4rldshistoriens \xc3\xa4ldsta st\xc3\xa4der, Catal Huyuk. Senare utvecklade de indoeuropeisk-talande hettiterna en h\xc3\xb6gkultur fr\xc3\xa5n centrala Anatolien. Hettiterriket omfattade under dess storhetstid p\xc3\xa5 1300-talet f.Kr., f\xc3\xb6rutom n\xc3\xa4stan hela Anatolien, \xc3\xa4ven stora delar av nuvarande Syrien och norra Irak. I antik tid var Frygien och Lydien, och de grekiska stadsstaterna utmed Medelhavskusten, framtr\xc3\xa4dande politiskt och ekonomiskt. Omr\xc3\xa5det blev sedermera persiskt, romerskt och bysantinskt.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget st\xc3\xa4llde sig Osmanska riket p\xc3\xa5 Tysklands sida och f\xc3\xb6rlorade kriget mot England och Frankrike p\xc3\xa5 grund av osmanernas teknologiska underl\xc3\xa4gsenhet, trots vissa turkiska framg\xc3\xa5ngar som till exempel slaget vid Gallipoli. Det ungturkiska folkmordet p\xc3\xa5 armenierna inleddes 1915 och p\xc3\xa5gick fram till 1921. Folkmordet p\xc3\xa5 assyrier/syrianer inleddes 1914 och p\xc3\xa5gick fram till 1924. Folkmordet, \xc3\xa4ven kallat Seyfo, utpl\xc3\xa5nade 75-90% av folkgruppen assyrier/syrianer. _NEWLINE_Den osmanske sultanen kapitulerade 1918 och hans rike avskaffades och delades upp enligt freden i S\xc3\xa8vres 1920. En grupp turkiska nationalister som under ledning av Mustafa Kemal Atat\xc3\xbcrk stadf\xc3\xa4st en nationalf\xc3\xb6rsamling i Ankara, v\xc3\xa4grade dock erk\xc3\xa4nna S\xc3\xa8vresf\xc3\xb6rdragets legitimitet och genomf\xc3\xb6rde ett krig mot framf\xc3\xb6r allt de greker som s\xc3\xb6kte s\xc3\xa4tta f\xc3\xb6rdraget i verket. Nationalistr\xc3\xb6relsen utgick som segrare och i Lausannefreden 1923 fastst\xc3\xa4lldes Turkiets gr\xc3\xa4nser.\n_START_SECTION_\nRepubliken Turkiet, 1923\n_START_PARAGRAPH_\nDen 29 oktober 1923 utropades republiken Turkiet med Kemal Atat\xc3\xbcrk som president. Atat\xc3\xbcrk byggde upp den nya turkiska staten som en modern nationalstat av europeisk modell och inf\xc3\xb6rde flertalet m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter, \xc3\xa4ven om han sj\xc3\xa4lv som president dock hade n\xc3\xa4stan all makt och d\xc3\xa5 hans republikanska folkparti var det enda till\xc3\xa5tna partiet. En m\xc3\xa4ngd reformer genomf\xc3\xb6rdes under Atat\xc3\xbcrk, till exempel genom att inf\xc3\xb6ra det latinska alfabetet._NEWLINE_Atat\xc3\xbcrk avled 1938 och eftertr\xc3\xa4ddes som president av sin tidigare premi\xc3\xa4rminister \xc4\xb0smet \xc4\xb0n\xc3\xb6n\xc3\xbc, som efter andra v\xc3\xa4rldskrigets slut inf\xc3\xb6rde demokrati och flerpartisystem; i det f\xc3\xb6rsta fria valet 1950 blev Adnan Menderes premi\xc3\xa4rminister. Under andra v\xc3\xa4rldskriget var Turkiet neutralt under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren, men f\xc3\xb6rklarade krig mot Tyskland 1945.\n_START_SECTION_\n1945-1960\n_START_PARAGRAPH_\nTurkiet ansl\xc3\xb6t sig 1952 till NATO och blev p\xc3\xa5 grund av sitt l\xc3\xa4ge med gr\xc3\xa4ns till Sovjetunionen strategiskt viktig i kalla kriget. Under \xc3\xa5ren som f\xc3\xb6ljde v\xc3\xa4xte m\xc3\xa5nga olika partier fram, bland annat Demokratiska partiet som hade makten under hela 1950-talet.\n_START_SECTION_\n1960-1990\n_START_PARAGRAPH_\nEfter v\xc3\xa5ldsamheter och demonstrationer, st\xc3\xb6rtades Adnan Menderes 1960 och milit\xc3\xa4ren under general Kemal G\xc3\xbcrsel tog makten men l\xc3\xa4mnade fr\xc3\xa5n sig makten \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 och \xc4\xb0smet \xc4\xb0n\xc3\xb6n\xc3\xbc fick \xc3\xa5ter makten i en rad regeringar._NEWLINE_\xc3\x85r 1965 vann det konservativa R\xc3\xa4ttspartiet under S\xc3\xbcleyman Demirel men som blev avsatt av milit\xc3\xa4ren 1971. \xc3\x85r 1974 kom B\xc3\xbclent Ecevit till makten som ledare f\xc3\xb6r det Republikanska folkpartiet. Ecevit inledde bland annat ockupationen av Cypern under Cypernkrisen 1974. Demirel och Ecevit satt v\xc3\xa4xlande vid makten fram till 1980 d\xc3\xa5 milit\xc3\xa4ren \xc3\xa5terigen tog makten genom en statskupp ledd av general Kenan Evren, som dock l\xc3\xa4mnade makter \xc3\xa5ter i civila h\xc3\xa4nder 1982. I valet 1987 segrade Fosterlandspartiet under Turgut \xc3\x96zal. Turkiet st\xc3\xb6dde invasionen av Irak under Kuwaitkriget 1991. N\xc3\xa4r \xc3\x96zal avled 1993 \xc3\xb6vertog S\xc3\xbcleyman Demirel \xc3\xa5terigen presidentposten.\n_START_SECTION_\n1990-talet\n_START_PARAGRAPH_\n1990-talet var en period av politiska omv\xc3\xa4lvningar i Turkiet. Ekonomin privatiserades och en rad partier och ledare slogs om makten, bland annat det muslimska V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdspartiet med Necmettin Erbakan i ledningen. Kurdiska PKK b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre inflytande. Regeringen under R\xc3\xa4tta v\xc3\xa4gens parti med Tansu \xc3\x87iller var inblandat i en skandal och tvingades avg\xc3\xa5. V\xc3\xa4lf\xc3\xa4rdspartiet f\xc3\xb6rklarades som olagligt 1998 och f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r bildade B\xc3\xbclent Ecevit \xc3\xa5terigen regering med S\xc3\xbcleyman Demirel och sedan Ahmet Necdet Sezer som president. Det \xc3\xa5ret blev Turkiet \xc3\xa4ven en kandidat till EU-medlemskap. \xc3\x85r 1999 drabbades v\xc3\xa4stra Anatolien av en kraftig jordb\xc3\xa4vning, med epicentrum i de ekonomiskt viktiga omr\xc3\xa5dena vid Marmarasj\xc3\xb6n, vilket blev ett sv\xc3\xa5rt slag f\xc3\xb6r landets ekonomi.\n_START_SECTION_\n2000-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 2001 gick Turkiet igenom sin v\xc3\xa4rsta ekonomiska kris sedan andra v\xc3\xa4rldskriget. Valutan rasade och arbetsl\xc3\xb6sheten steg. I augusti det \xc3\xa5ret kom Recep Tayyip Erdo\xc4\x9fan till makten som premi\xc3\xa4rminister i R\xc3\xa4ttvise- och utvecklingspartiet. Den 8 maj 2004 bes\xc3\xb6kte Recep Tayyip Erdo\xc4\x9fan Grekland och lyckades tina upp de grek-turkiska relationerna som tidigare varit mycket sp\xc3\xa4nda. Under senare \xc3\xa5r har Turkiet genomf\xc3\xb6rt m\xc3\xa5nga reformer f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 intr\xc3\xa4de i EU, och landet fick den 3 oktober 2005 b\xc3\xb6rja f\xc3\xb6rhandla om medlemskap i unionen. Under 2010-talet \xc3\xb6kade flyktingstr\xc3\xb6mmarna fr\xc3\xa5n fr\xc3\xa4mst Syrien, Afghanistan och Somalia till Europa. Efter ett EU-beslut i slutet av 2015 fick Turkiet rollen som gr\xc3\xa4nsvakt. Det vill s\xc3\xa4ga att Turkiet skulle ansvara f\xc3\xb6r EU:s yttre gr\xc3\xa4ns och f\xc3\xb6rhindra flyktingar att n\xc3\xa5 Europa.'