b'\n_START_ARTICLE_\nHagaparken\n_START_PARAGRAPH_\nHagaparken \xc3\xa4r en engelskinspirerad park i Haga i Solna kommun i Stockholms l\xc3\xa4n, som anlades p\xc3\xa5 initiativ av Gustav III, varf\xc3\xb6r den \xc3\xa4ven kallas Gustavianska Parken. Den ligger vid Brunnsvikens v\xc3\xa4stra strand och str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n Stallm\xc3\xa4stareg\xc3\xa5rden i s\xc3\xb6der (n\xc3\xa4ra Stockholms innerstads norra kant) till Fr\xc3\xb6sundavik i norr. _NEWLINE_I parken finns idag en rad olika paviljonger och tempel som till exempel Turkiska kiosken, Koppart\xc3\xa4lten, Kinesiska paviljongen och Ekotemplet. D\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven Haga slott samt grunden till ett aldrig f\xc3\xa4rdigbyggt lustslott kallat Stora Haga slottsruin. Parkens totala yta omfattar 144 hektar som ing\xc3\xa5r i sin helhet i Kungliga nationalstadsparken.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nSom framg\xc3\xa5r av Petrus Tillaeus karta fr\xc3\xa5n 1733 var trakten vid Brunnsvikens syd\xc3\xb6stra strand i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet ett lantligt, natursk\xc3\xb6nt omr\xc3\xa5de. H\xc3\xa4r fanns flera utv\xc3\xa4rdshus som Kr\xc3\xa4ftriket, Stallm\xc3\xa4stareg\xc3\xa5rden, Norrbacka och Hagalund. Den blivande lustparken hade ocks\xc3\xa5 ett v\xc3\xa4rdshus, som l\xc3\xa5g i Gamla Haga. _NEWLINE_Gustav III hade fostrats och utbildats i upplysningens ideal. Att leva n\xc3\xa4ra naturen l\xc3\xa5g i tiden och ett m\xc3\xb6te mellan honom och naturfilosofen Jean-Jacques Rousseau i Paris 1771 skattade kungen s\xc3\xa4rskild h\xc3\xb6gt. D\xc3\xa5varande kronprins Gustav (senare Gustav III) hyrde Haga g\xc3\xa5rd (Gamla Haga) \xc3\xb6ver sommaren 1767 och fyra \xc3\xa5r senare k\xc3\xb6pte den nyblivna kungen g\xc3\xa5rden. Gustav III:s plan var ursprungligen att anl\xc3\xa4gga en mindre engelsk park vid Haga och \xc3\xa5ren 1771-1780 byggdes en enkel park med promenadv\xc3\xa4gar p\xc3\xa5 Brunnsvikens tre holmar. En plan f\xc3\xb6r denna enklare parkanl\xc3\xa4ggning uppr\xc3\xa4ttades kring 1770 av lantm\xc3\xa4taren Isaac Lithov. 1785 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade Gustav III \xc3\xa4ven Brahelunds g\xc3\xa5rd. Genom detta k\xc3\xb6p utvidgades Hagaparken mot norr till mer \xc3\xa4n den dubbla storleken. _NEWLINE_Den nuvarande parken anlades 1780-1797. Arkitekterna bakom parken och dess byggnader var Fredrik Magnus Piper, Louis Jean Desprez, Olof Tempelman och Carl Christoffer Gj\xc3\xb6rwell d.y., f\xc3\xb6r inredningar svarade Louis Masreliez. \xc3\x84ven Gustav III utf\xc3\xb6rde sj\xc3\xa4lv m\xc3\xa5nga skisser b\xc3\xa5de till parken och till byggnaderna._NEWLINE_Piper var kungens i England utbildade parkarkitekt och intendent f\xc3\xb6r de kungliga lustparken. 1781 presenterade han sin General-Plan af Gamla och nya Haga Lustpark f\xc3\xb6r en engelsk park vid Haga. Han redovisade \xc3\xa4ven befintliga och planerade byggnader i generalplanen. En viktig roll f\xc3\xb6r placeringen av nya byggnader spelade s\xc3\xa5 kallade syftlinjer eller siktaxlar som Piper redovisade i planen. Meningen var att efter l\xc3\xb6vf\xc3\xa4llningen skulle vackra byggnaderna f\xc3\xa5nga \xc3\xb6gonens och betraktarens intresse. Under vinterhalv\xc3\xa5ret kan man fr\xc3\xa5n Turkiska kiosken och Gamla Haga se Kinesiska paviljongen. En dominant placering fick det planerade lustslottet, Stora Haga slott (litt. W p\xc3\xa5 planen) med fem syftlinjer, en av dem \xc3\xa4nda ner till Stockholms slott, en str\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 knappt fem kilometer._NEWLINE_Terr\xc3\xa4ngen l\xc3\xa4ngs Brunnsvikens sydv\xc3\xa4stra strand modellerades om f\xc3\xb6r att skapa mjuka \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngar mellan hagmark och \xc3\xb6ppen mark samt mot "pelouserna" (franska f\xc3\xb6r gr\xc3\xa4smattor). Det som idag ser naturligt ut \xc3\xa4r resultatet av omfattande markarbeten. Parken fick \xc3\xa4ven tv\xc3\xa5 egna plantskolor. 1785 tog Johan Christian Ackermann \xc3\xb6ver ledarskapet f\xc3\xb6r Hagaparkens fortsatta anl\xc3\xa4ggningsarbeten. 1787-1790 arbetade man med kanaler och holmar och fram till 1800 planterades 26 000 tr\xc3\xa4d._NEWLINE_Hagaparken \xc3\xa4r den del som hann f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llas innan Gustav III m\xc3\xb6rdades 1792. Denne hade stora planer f\xc3\xb6r hela detta omr\xc3\xa5de, som undan f\xc3\xb6r undan v\xc3\xa4xte fram. Kungen hade efter en Italien-resa 1783-1784, blivit inspirerad att g\xc3\xb6ra Haga-Brunnsviken till ett omr\xc3\xa5de motsvarande Campagna Romana, d\xc3\xa4rav de italienskklingande namnen runt Brunnsviken, som till exempel Albano, Frescati och Tivoli. Efter Gustav III d\xc3\xb6d skrinlades de stora planerna f\xc3\xb6r Hagaparken och de konstn\xc3\xa4rer som f\xc3\xb6rknippats med Haga kunde se fram emot ett \xc3\xa5rtionde med enstaka uppdrag och ekonomiska sv\xc3\xa5righeter. F\xc3\xb6r en av dem, Louis Jean Desprez, v\xc3\xa4ntade ren mis\xc3\xa4r. Han framlevde sina sista \xc3\xa5r med st\xc3\xa4ndiga problem att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig.\n_START_SECTION_\nHagaparken efter Gustav III:s tid\n_START_PARAGRAPH_\nSedan 1800-talet \xc3\xa4r Hagaparken ett omtyckt utflyktsm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r Stockholmarna. Att kungliga parker \xc3\xb6ppnades f\xc3\xb6r folket var en tendens i hela Europa p\xc3\xa5 denna tid. 1863 s\xc3\xa4nktes vattenniv\xc3\xa5n i Brunnsviken med 1,25 meter och de redan grunda kanalerna s\xc3\xb6der om Haga slott och p\xc3\xa5 Tingssl\xc3\xa4tten f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes. Dessa omr\xc3\xa5den blev nu gr\xc3\xa4smatta, men man kan fortfarande ana de gamla kanalernas str\xc3\xa4ckning. 1869 revs en av parkens klenoder, Amor och Psyketemplet som var ett k\xc3\xa4rlekstempel ritat 1788 av Louis Jean Desprez i nyantikens stil._NEWLINE_\xc3\x85r 1935 blev Hagaparken statligt byggnadsminne och sedan 1994 ing\xc3\xa5r den i Sveriges f\xc3\xb6rsta nationalstadspark, Nationalstadsparken Stockholm-Solna. En av parkens mer framtr\xc3\xa4dande topografiska platser \xc3\xa4r den cirka 25 meter h\xc3\xb6ga Fr\xc3\xb6sundatoppen eller i folkmun "Hagatoppen", som bildar parkens norra avslut. Toppen \xc3\xa4r en \xc3\xa5terskapning av Stockholms\xc3\xa5sen och best\xc3\xa5r av schakt- och rivningsmassorna fr\xc3\xa5n rivningar under 1960-talet. _NEWLINE_I juli 1967 \xc3\xa4gde Parkteaterns f\xc3\xb6rsta "Bellman-fest" rum med bland annat picknick p\xc3\xa5 den Stora Pelousen nedanf\xc3\xb6r Koppart\xc3\xa4lten. Det framf\xc3\xb6rdes s\xc3\xa5nglustspel och musik i Carl Mikael Bellmans anda. Festen firades \xc3\xa5rligen under cirka tio \xc3\xa5r och lockade m\xc3\xa5nga tusen bes\xc3\xb6kare. Parkteatern hade sin mobila scenvagn stationerad i Hagaparken n\xc3\xa4r den inte var p\xc3\xa5 turn\xc3\xa9. Fram till 1975 fanns \xc3\xa4ven Parkteaterns m\xc3\xa5leriverkstad h\xc3\xa4r ute. _NEWLINE_Hagaparken \xc3\xa4r i ett s\xc3\xa5dant uts\xc3\xb6kt skick att British Garden Society i England utsett parken till det b\xc3\xa4sta exemplet i v\xc3\xa4rlden p\xc3\xa5 en engelsk park. Haga f\xc3\xb6rvaltas idag av Statens fastighetsverk och Kungliga Djurg\xc3\xa5rdens F\xc3\xb6rvaltning._NEWLINE_Under \xc3\xa5ren 1939-1944 h\xc3\xb6ll Stockholms stad sin f\xc3\xa5rhjord, i folkmun kallade Kungens f\xc3\xa5r, i Hagaparken. De betade p\xc3\xa5 pelousen nedanf\xc3\xb6r koppart\xc3\xa4lten och var nattetid uppstallade i en byggnad som fortfarande kallas f\xc3\xa5rstallet.'