b'\n_START_ARTICLE_\nLokal styrelse med elevmajoritet\n_START_PARAGRAPH_\nLokala styrelser med elevmajoritet, f\xc3\xb6rkortat LSE, var lokala skolpolitiska organ som fanns i Sverige under \xc3\xa5ren 1997\xe2\x80\x932006._NEWLINE_Riksdagen beslutade 1997 att starta ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med lokala styrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor. Beslutet gav kommuner r\xc3\xa4tt att \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna vissa ansvars- och beslutsfunktioner till en lokal styrelse, vilken d\xc3\xa5 ersatte skolkonferensen. I grundskolor fanns lokal styrelse med f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldramajoritet._NEWLINE_Beslut om att inr\xc3\xa4tta en lokal styrelse togs av kommunfullm\xc3\xa4ktige. D\xc3\xa4refter fick skolledare och utbildningsn\xc3\xa4mnd (eller dylikt) \xc3\xb6verl\xc3\xa5ta befogenheter till den lokala styrelsen. Det innebar att en lokal styrelse enbart fick besluta i de fr\xc3\xa5gor som delegerats till den. I f\xc3\xb6rsta hand r\xc3\xb6rde dessa driften av skolan, men \xc3\xa4ven andra fr\xc3\xa5gor som tidigare legat p\xc3\xa5 rektorn, utbildningsn\xc3\xa4mnd eller skolkonferensen som funnits tidigare. Lokala styrelser kunde besluta om allt fr\xc3\xa5n skolans ordningsregler till ombyggnationer och investeringar._NEWLINE_De lokala styrelserna skulle i formellt h\xc3\xa4nseende utg\xc3\xb6ra s\xc3\xa5dana sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rvaltningsorgan som reglerades i kommunallagen. En lokal styrelse var allts\xc3\xa5 lika ansvarig f\xc3\xb6r sina beslut som en skolkonferens och var en del i den kommunala f\xc3\xb6rvaltningen, trots en utbredd missuppfattning om att lokala styrelser skulle vara frist\xc3\xa5ende organisationer._NEWLINE_Den borgerliga regeringen som tilltr\xc3\xa4dde i slutet av 2006 avslutade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksprojektet med lokala styrelser med elevmajoritet p\xc3\xa5 gymnasieskolan i mitten av 2007.'