b'\n_START_ARTICLE_\nFestv\xc3\xa5ningen p\xc3\xa5 Stockholms slott\n_START_PARAGRAPH_\nFestv\xc3\xa5ningen \xc3\xa4r en v\xc3\xa5ning tv\xc3\xa5 trappor upp i den norra l\xc3\xa4ngan p\xc3\xa5 Stockholms slott, och anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r kungaparets representation. I Karl XI:s galleri h\xc3\xa5lls officiella middagar, bland annat vid statsbes\xc3\xb6k, efter riksdagsval och f\xc3\xb6r nobelpristagarna. N\xc3\xa5gra g\xc3\xa5nger varje \xc3\xa5r h\xc3\xa5lls konselj med regeringen i konseljsalen._NEWLINE_I ritningarna till slottet var v\xc3\xa5ningen t\xc3\xa4nkt som kungaparets bostad, men n\xc3\xa4r kung Adolf Fredrik och drottning Lovisa Ulrika flyttade in 1754 kom de att bo i nuvarande Bernadottev\xc3\xa5ningen. D\xc3\xa4remot bosatte sig kronprins Gustav (III) och kronprinsessan Sofia Magdalena i v\xc3\xa5ningen efter sitt br\xc3\xb6llop 1766. Bruttoarean \xc3\xa4r cirka 2\xc2\xa0650 m\xc2\xb2. V\xc3\xa5ningen har inte anv\xc3\xa4nts som bostad sedan Oscar I:s tid.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xa5nddrabantsalen\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xa5nddrabantsalen anv\xc3\xa4ndes av st\xc3\xa5nddrabanterna, allts\xc3\xa5 kungens vaktstyrka. Liksom andra vaktrum i slottet knyter rummets dekor an till rummets funktion, i detta fallet med hj\xc3\xa4lmf\xc3\xb6rsedda maskaroner. I rummet finns ocks\xc3\xa5 ett barocksk\xc3\xa5p med upph\xc3\xb6jt kr\xc3\xb6n och dekor i valn\xc3\xb6t.\n_START_SECTION_\nLivdrabantsalen\n_START_PARAGRAPH_\nLivdrabantsalen \xc3\xa4r ytterligare ett vaktrum i v\xc3\xa5ningen. H\xc3\xa4r uppeh\xc3\xb6ll sig livdrabanterna, som skulle skydda kungen. I rummet finns tre marmorstatyer av Karl XI, Gustav II Adolf och Karl X Gustav, utf\xc3\xb6rda av Johan Niclas Bystr\xc3\xb6m 1829. Dessa \xc3\xa4r mindre versioner av de kolossalstatyer av svenska kungar som Karl XIV Johan best\xc3\xa4llde till ett museum p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden, som dock aldrig f\xc3\xb6rverkligades. Liknande statyer av Gustav II Adolf och Karl XIV Johan finns i Rikssalen, d\xc3\xa4r Oscar I l\xc3\xa4t s\xc3\xa4tta upp dem.\n_START_SECTION_\nKonseljsalen\n_START_PARAGRAPH_\nKonseljsalen anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa5 konselj med kungen och regeringen h\xc3\xa5lls p\xc3\xa5 slottet._NEWLINE_Rummet anv\xc3\xa4ndes som matsal under Gustav III:s regeringstid. H\xc3\xa4r h\xc3\xb6lls d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 franskt man\xc3\xa9r publik spisning en g\xc3\xa5ng i veckan inf\xc3\xb6r inbjudna \xc3\xa5sk\xc3\xa5dare. Delar av den ursprungliga inredningen fr\xc3\xa5n 1700-talets b\xc3\xb6rjan finns bevarade, till exempel de skulpterade d\xc3\xb6rrarna i ek som ursprungligen var m\xc3\xa5lade och f\xc3\xb6rgyllda. Rummet fick ny inredning under Karl XV:s regeringstid. De b\xc3\xa5da v\xc3\xa4vda tapeterna med motiv ur den antika ber\xc3\xa4ttelsen om Jason och Medea \xc3\xa4r v\xc3\xa4vda vid Les Gobelins i Paris 1758 och 1765. De var en g\xc3\xa5va till Gustav III d\xc3\xa5 denne bes\xc3\xb6kte Frankrike 1771. I rummet finns \xc3\xa4ven \xc3\xa4ldre tapeter fr\xc3\xa5n 1600-talet med motiv fr\xc3\xa5n ber\xc3\xa4ttelsen om Meleagros (se \xc3\xa4ven Meleagersalongen). De \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda i Bryssel och p\xc3\xa5 Karlbergs slott, vid den atelj\xc3\xa9 f\xc3\xb6r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldral\xc3\xb6sa flickor som Ulrika Eleonora d.\xc3\xa4. grundade._NEWLINE_Rummets ljuskronor \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda i Wien p\xc3\xa5 1860-talet. De skulpterade f\xc3\xa5t\xc3\xb6ljerna fr\xc3\xa5n omkring 1700 kommer fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4ls\xc3\xa5kers slott i S\xc3\xb6dermanland. Bordsuret i br\xc3\xa4nnf\xc3\xb6rgylld brons \xc3\xa4r troligen tillverkat i Augsburg under tidigt 1600-tal. I rummet finns \xc3\xa4ven en samling byster av svenska konungar, dessa \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4nster fr\xc3\xa5n d\xc3\xb6rren till Livdrabantsalen r\xc3\xa4knat Oscar I, Karl XV, Oscar II, Gustaf V, Gustaf VI Adolf och Karl XIV Johan, varav Oscar II och Gustaf VI Adolf \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda i brons. Ryttarportr\xc3\xa4ttet av Karl XIV Johan \xc3\xa4r m\xc3\xa5lat av Fredric Westin.\n_START_SECTION_\nAudiensrummet\n_START_PARAGRAPH_\nAudiensrummet planerades redan p\xc3\xa5 1690-talet som s\xc3\xa4ngkammare f\xc3\xb6r Karl XI. P\xc3\xa5 Gustav III:s tid b\xc3\xb6rjade rummet anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r audienser. I rummet finns en takm\xc3\xa5lning utf\xc3\xb6rd omkring \xc3\xa5r 1700 av Jacques Foucquet (Bernard Foucquet d.\xc3\xa4.:s son) och Ren\xc3\xa9 Chauveau. Den framst\xc3\xa4ller k\xc3\xa4rleksparet Venus och Mars. Rummets m\xc3\xa5lade d\xc3\xb6rr\xc3\xb6verstycken fr\xc3\xa5n 1745 visar scener ur Alexander den stores liv och utf\xc3\xb6rdes av Jean Restout. Spisomfattningen \xc3\xa4r italiensk och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades av Gustav III 1783. Av rummets tv\xc3\xa5 karyatider \xc3\xa4r den ena ett romerskt original fr\xc3\xa5n antiken och den andra tillverkad vid mitten av 1700-talet._NEWLINE_Rummets tronhimmel i italiensk ren\xc3\xa4ssans kom sannolikt till Sverige med Johan III:s gem\xc3\xa5l Katarina Jagellonica. De b\xc3\xa5da kvinnogestalterna g\xc3\xa5r tillbaka p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlagor av Botticelli. De v\xc3\xa4vda tapeterna med landskapsscener utf\xc3\xb6rdes i Delft inf\xc3\xb6r drottning Kristinas kr\xc3\xb6ning 1650. I rummet finns ocks\xc3\xa5 en byst av Gustav II Adolf i brons, utf\xc3\xb6rd av Georg Petel i N\xc3\xbcrnberg samt tv\xc3\xa5 portr\xc3\xa4tt tillskrivna holl\xc3\xa4ndaren Frans Hals.\n_START_SECTION_\nGustav III:s parads\xc3\xa4ngkammare\n_START_PARAGRAPH_\nGustav III:s parads\xc3\xa4ngkammare var ett av de f\xc3\xb6rsta rummen p\xc3\xa5 slottet som inreddes i den nyklassicistiska stil som var p\xc3\xa5 modet i slutet av 1700-talet. _NEWLINE_Rummet planerades av arkitekt Nicodemus Tessin d.y. som audiensrum. P\xc3\xa5 1770-talet l\xc3\xa4t Gustav III inreda tv\xc3\xa5 parads\xc3\xa4ngkammare f\xc3\xb6r sig och sin gem\xc3\xa5l Sofia Magdalena p\xc3\xa5 \xc3\xb6mse sidor om Karl XI:s galleri, det andra rummet \xc3\xa4r Sofia Magdalenas parads\xc3\xa4ngkammare. Rummen utformades av Jean Eric Rehn. Gustav III inf\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 efter franskt m\xc3\xb6nster le lever, det vill s\xc3\xa4ga en mottagning i rummet i samband med sin morgontoilette. Parads\xc3\xa4ngen kl\xc3\xa4dd med r\xc3\xb6d sidendamast stod innanf\xc3\xb6r balustraden. Gustav III avled den 29 mars 1792 i detta rum efter skadorna av skottet p\xc3\xa5 maskeradbalen i operahuset 1792._NEWLINE_Parads\xc3\xa4ngkammarens takm\xc3\xa5lning f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller hur Karl XII uppfostras under beskydd av Olympens gudar. "Gossen p\xc3\xa5 takm\xc3\xa5lningen \xc3\xa4r Karl XI:s son, som skulle bli Karl XII." Plafonden m\xc3\xa5lades av den franske dekorationsm\xc3\xa5laren Jacques Foucquet och den franske skulpt\xc3\xb6ren Ren\xc3\xa9 Chauveau omkring \xc3\xa5r 1700. Fr\xc3\xa5n samma tid \xc3\xa4r \xc3\xa4ven f\xc3\xb6nstersmygarnas dekor av Jacques de Meaux. Jacques Foucquet var verksam i Sverige under \xc3\xa5ren 1694-1702 och innan han blev aktiv som m\xc3\xa5lare i Stockholm var han anst\xc3\xa4lld vid Ludvig XIV:s hov i Frankrike._NEWLINE_I rummet finns ocks\xc3\xa5 Gustav III:s skrivbord, utf\xc3\xb6rt av Georg Haupt 1778, p\xc3\xa5 vilket kungens namnchiffer \xc3\xa4r inf\xc3\xa4llt i skivans fyra h\xc3\xb6rn. I parads\xc3\xa4ngkammaren finns ocks\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 byster. Den ena f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Gustav III och \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rd av Johan Tobias Sergel, den andra bysten f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Karl XII och \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rd av Jacques Philippe Bouchardon. De tre sk\xc3\xa5pen i rummet \xc3\xa4r tillverkade av Adam Weisweiler i Paris 1784 och gjorda av elfenben. De \xc3\xa4r rikt dekorerade och har reliefer av halv\xc3\xa4delsten. Relieferna \xc3\xa4r h\xc3\xa4mtade fr\xc3\xa5n m\xc3\xb6bler som tillh\xc3\xb6rt Ludvig XIV.\n_START_SECTION_\nVita kabinettet\n_START_PARAGRAPH_\nVita kabinettet \xc3\xa4r inrett i gustaviansk stil. Inredningen ritades av Jean Baptiste Masreliez \xc3\xa5r 1780. Den f\xc3\xb6rgyllda stuckaturen i taket h\xc3\xa4rstammar dock fr\xc3\xa5n en \xc3\xa4ldre inredning i rummet. I plafondens mitt avbildas riksregalierna. I rummet finns en byr\xc3\xa5 av Georg Haupts hand, som kan f\xc3\xa4llas ut och bli en s\xc3\xa4ng. Den anv\xc3\xa4ndes av Gustav III:s livpage.\n_START_SECTION_\nKarl XIV Johans s\xc3\xa4ngkammare\n_START_PARAGRAPH_\nI nuvarande festv\xc3\xa5ningen \xc3\xa5terfanns under 1800-talet Karl XIV Johans s\xc3\xa4ngkammare, i det n\xc3\xa4st ostligaste rummet mellan Karl XI:s galleri och borgg\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nSofia Magdalenas parads\xc3\xa4ngkammare\n_START_PARAGRAPH_\nSofia Magdalenas parads\xc3\xa4ngkammare var ett av de f\xc3\xb6rsta rummen p\xc3\xa5 slottet som inreddes i den nyklassicistiska stil som var p\xc3\xa5 modet i slutet av 1700-talet. P\xc3\xa5 1770-talet l\xc3\xa4t Gustav III inreda tv\xc3\xa5 parads\xc3\xa4ngkammare f\xc3\xb6r sig och sin gem\xc3\xa5l Sofia Magdalena p\xc3\xa5 \xc3\xb6mse sidor om Karl XI:s galleri, det andra rummet \xc3\xa4r Gustav III:s parads\xc3\xa4ngkammare. Rummen utformades av Jean Eric Rehn._NEWLINE_Parads\xc3\xa4ngkammarens takm\xc3\xa5lning f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Moder Svea, omgiven av fyra kvinnogestalter som symboliserar de fyra f\xc3\xb6r den tiden k\xc3\xa4nda v\xc3\xa4rldsdelarna Europa, Afrika, Asien och Amerika. \xc3\x96ver Moder Sveas huvud syns Nordstj\xc3\xa4rnan._NEWLINE_I parads\xc3\xa4ngkammaren finns en del m\xc3\xb6bler och f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l i original fr\xc3\xa5n 1700- och 1800-talen, d\xc3\xa4ribland bord av Jean Baptiste Masreliez, bl\xc3\xa5 kinesiska urnor och kandelabrar i brons utf\xc3\xb6rda i Frankrike p\xc3\xa5 1780-talet. Dessutom finns portr\xc3\xa4tt av drottning Josefinas f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, Eug\xc3\xa8ne de Beauharnais och Augusta av Bayern. De \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda av Fran\xc3\xa7ois G\xc3\xa9rard. P\xc3\xa5 eldsk\xc3\xa4rmen kan man se scener ur La Fontaines fabler.\n_START_SECTION_\nDon Quijotesalongen\n_START_PARAGRAPH_\nDon Quijotesalongen har f\xc3\xa5tt sitt namn efter de v\xc3\xa4vda tapeterna med motiv h\xc3\xa4mtade ur den spanske f\xc3\xb6rfattaren Miguel de Cervantes ber\xc3\xa4ttelse om hj\xc3\xa4lten Don Quijote. Tapeterna och kl\xc3\xa4dseln p\xc3\xa5 rummets m\xc3\xb6bler v\xc3\xa4vdes vid Les Gobelins i Paris p\xc3\xa5 1770-talet. De var en g\xc3\xa5va till Gustav III fr\xc3\xa5n Ludvig XVI. De gavs till Gustav III vid hans bes\xc3\xb6k i Frankrike 1784. Tapeternas motiv var d\xc3\xa5tidens mest popul\xc3\xa4ra motiv av tillverkaren Les Gobelins. Motiven \xc3\xa5terfinns i m\xc3\xa5nga slott och herres\xc3\xa4ten runt om i Europa, men i olika utf\xc3\xb6randen. P\xc3\xa5 tapeterna som ligger n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6nstren finns den franska kungens monogram inv\xc3\xa4vda. N\xc3\xa5gra av stolarna i rummet \xc3\xa4r tillverkade av stolmakaren Jean-Baptiste Lebas i Paris vid 1700-talets mitt. Den stora byr\xc3\xa5n \xc3\xa4r signerad David Gabriel Stumpff i Stockholm p\xc3\xa5 1750-talet. Salongen \xc3\xa4r dekorerad i rokokostil, en stil fr\xc3\xa5n 1700-talet och romantiken. Rokokostilen k\xc3\xa4nns igen p\xc3\xa5 sina lekfulla, graci\xc3\xb6sa och organiska former._NEWLINE_I Don Quijotesalongen finns ocks\xc3\xa5 takm\xc3\xa5lningar av den franske konstn\xc3\xa4ren Guillaume-Thomas-Raphael Taraval. Taraval inf\xc3\xb6rde rokokons dekorationsstil tillsammans med franska blomster- och ornamentsm\xc3\xa5lare. Dessa plafonder m\xc3\xa5lades 1745 och de f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Olympens drottning gudinnan Juno omgiven av de fyra vindarna, Boreas, den grekiska guden f\xc3\xb6r nordanvinden, som bodde i Trakien, Zephyrus, v\xc3\xa4stanvinden, Notos, sunnanvinden och Euros, \xc3\xb6stanvinden._NEWLINE_D\xc3\xb6rr\xc3\xb6verstyckena \xc3\xa4r m\xc3\xa5lade av Fran\xc3\xa7ois Boucher och ink\xc3\xb6pta i Paris 1745. De \xc3\xa4r inf\xc3\xa4llda i ramar, som \xc3\xa4r rikt ornamenterade och de \xc3\xa4r skulpterade av ornamentsbildhuggaren Gustaf Johan Fast efter Jean Eric Rehns ritningar. D\xc3\xb6rrarna \xc3\xa4r av ek och m\xc3\xa5lade i guld.\n_START_SECTION_\nVita havet\n_START_PARAGRAPH_\nVita havet var ursprungligen tv\xc3\xa5 rum, drottningens matsal och drottningens drabantsal. Matsalen kallades Vita havet, ett namn som kom att beteckna hela rummet efter att v\xc3\xa4ggen rivits och de tv\xc3\xa5 rummen sammanslogs f\xc3\xb6r Vita havet. I samband med middagar i Karl XI:s galleri m\xc3\xb6bleras Vita havet som en salong med sittgrupper. Rummet anv\xc3\xa4nds d\xc3\xa5 som s\xc3\xa4llskapsrum f\xc3\xb6re eller efter middagen. Rummet \xc3\xa4r slottets st\xc3\xb6rsta rum efter rikssalen och slottskyrkan. Vita havet har \xc3\xa4ven en orkesterl\xc3\xa4ktare_NEWLINE_och fungerar som slottets balsal, s\xc3\xa5som vid kronprinsessbr\xc3\xb6llopet 2010. I rummet finns ca 260 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l utst\xc3\xa4llda; d\xc3\xa4ribland en stor 1700-tals matservis fr\xc3\xa5n S\xc3\xa8vres._NEWLINE_Vita havet fick sitt nuvarande utseende vid en ombyggnad 1845 under arkitekten Axel Nystr\xc3\xb6ms ledning. Man rev d\xc3\xa5 mellanv\xc3\xa4ggen och det nya rummet blev en bankett- och balsal f\xc3\xb6r Oskar I och drottning Josefina. P\xc3\xa5 musikl\xc3\xa4ktaren \xc3\xa5terfinns deras namnchiffer. Golvet har parkettbel\xc3\xa4ggning av ek med inl\xc3\xa4ggningar av palisander, bj\xc3\xb6rk, mahogny, satin\xc3\xa9, citron och ebenholts och det \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rt samtidigt av slottssnickaren Heinrich Dumrath. P\xc3\xa5 salens kortsida finns en \xc3\xb6ppen spis i vit marmor och som \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rd av skulpt\xc3\xb6ren Johan Niclas Bystr\xc3\xb6m._NEWLINE_Det var tre m\xc3\xa5lare som tillsammans utf\xc3\xb6rde plafondm\xc3\xa5lningarna i Vita havet. Plafondm\xc3\xa5lningen i rummets norra del och s\xc3\xb6dra plafondens ramverk \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda av den italienske dekorationsm\xc3\xa5laren och arkitekten Domenico Francia. S\xc3\xb6dra plafondens mittparti m\xc3\xa5lades av den fransk-svenske m\xc3\xa5laren Guillaume-Thomas-Raphael Taraval assisterad av dekorationsm\xc3\xa5laren Johan Pasch. Domenico Francias m\xc3\xa5lade skickligt plafonden med skenperspektiv. De skenperspektiviska arkaderna med deras livliga och brokiga figurscener l\xc3\xa4ngs takkanten i salens s\xc3\xb6dra del betraktas b\xc3\xa4st fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6nsterv\xc3\xa4ggens mitt.'