b'\n_START_ARTICLE_\nJonselektiv elektrod\n_START_PARAGRAPH_\nEn jonselektiv elektrod \xc3\xa4r en sensor som omvandlar aktivitet hos en jon i en l\xc3\xb6sning till en potential som kan kvantifieras. Jonselektiva elektroder skiljer sig fundamentalt ifr\xc3\xa5n metallelektroder genom att dess funktion inte involverar n\xc3\xa5gon redoxreaktion. Det finns huvudsakligen fyra olika typer av jonselektiva elektroder: elektroder med glasmembran, elektroder med kristallmembran, v\xc3\xa4tskebaserade elektroder samt "compound"-elektroder.\n_START_SECTION_\nElektroder med kristallmembran\n_START_PARAGRAPH_\nGenerellt best\xc3\xa5r en elektrod med kristallmembran av ett ytterh\xc3\xb6lje med ett inkorporerat kristallmembran. Kristallmembranet gr\xc3\xa4nsar liksom membranet f\xc3\xb6r en elektrod med glasmembran b\xc3\xa5de mot en innerl\xc3\xb6sningen och den yttre m\xc3\xa4tl\xc3\xb6sningen. Inuti h\xc3\xb6ljet finns f\xc3\xb6rutom den stabiliserande innerl\xc3\xb6sningen ocks\xc3\xa5 en referenselektrod, ofta i form av en silver-silver-elektrod. Elektroden \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 kopplad till en potentiometer med m\xc3\xb6jlighet att m\xc3\xa4ta elektrisk sp\xc3\xa4nning \xc3\xb6ver membranet._NEWLINE_En mycket vanlig jon att m\xc3\xa4ta koncentrationen av med hj\xc3\xa4lp av en elektrod med kristallmembran \xc3\xa4r fluoridjonen (F\xe2\x81\xbb). Principen vid m\xc3\xa4tning av denna jon, som kan anses som generell princip f\xc3\xb6r hur en elektrod med kristallmembran fungerar, bygger p\xc3\xa5 anv\xc3\xa4ndandet av en lantanfluoridkristall (LaF\xe2\x82\x83). Denna kristall dopas med europiumjoner (Eu\xc2\xb2\xe2\x81\xba). Dopingen inneb\xc3\xa4r h\xc3\xa4r addition av sm\xc3\xa5 m\xc3\xa4ngder Eu\xc2\xb2\xe2\x81\xba-joner till kristallen, vilka ers\xc3\xa4tter vissa lantanjoner (La\xc2\xb3\xe2\x81\xba) i kristallstrukturen. I och med att Eu\xc2\xb2\xe2\x81\xba-jonerna har en 2-v\xc3\xa4rd positiv laddning, att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra med La\xc2\xb3\xe2\x81\xba-jonernas 3-v\xc3\xa4rda, s\xc3\xa5 binder denna en F\xe2\x81\xbb f\xc3\xa4rre (tv\xc3\xa5 styck, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med tre). Detta skapar en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring i kristallstrukturen, och vakanta platser skapas d\xc3\xa4r en F\xe2\x81\xbb-jon tidigare var bunden._NEWLINE_Innerl\xc3\xb6sningen i elektroden best\xc3\xa5r av 0,1 M natriumfluorid och 0,1 M natriumklorid f\xc3\xb6r att stabilisera elektroden. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att, som i fallet med elektroder med glasmembran, binda in till membranet kan ist\xc3\xa4llet F\xe2\x81\xbb-jonerna migrera in i kristallen. Migrationen, vilket h\xc3\xa4r kan \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas till vandrandet, genom kristallen m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6rs av de vakanser i kristallen dopningen skapat. Fluoridjonen "hoppar" helt enkelt till en vakant plats, och l\xc3\xa4mnar en ny vakans bakom sig. Enligt principen f\xc3\xb6r jonselektiva elektroder m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis skapandet av en elektrisk potential \xc3\xb6ver membranet d\xc3\xa5 elektroden doppas i en l\xc3\xb6sning som ska m\xc3\xa4tas inneh\xc3\xa5llande fluoridjoner.'