b'\n_START_ARTICLE_\nSundsby\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSundsby \xc3\xa4r omn\xc3\xa4mnt redan 1388 i biskop Biskop Eysteins jordebok, eller "Den r\xc3\xb8de bok". P\xc3\xa5 1300- och 1400-talen var g\xc3\xa5rden av mindre betydelse, och var taxerad till en l\xc3\xa5g summa. Under 1500-talets andra h\xc3\xa4lft kom den i sl\xc3\xa4kten Green av Sundsbys \xc3\xa4go, genom lagmannen i Viken Laurits Olofsson Green som v\xc3\xa4sentligt ut\xc3\xb6kade godset och vid arvskiftet 1581 fanns 11 g\xc3\xa5rdar i Valla socken under Sundsby. Sonen Anders Lauritsson Green, som blev norsk rikskansler, s\xc3\xa5g till att godset v\xc3\xa4xte i omf\xc3\xa5ng. Men han dog barnl\xc3\xb6s, s\xc3\xa5 egendomen \xc3\xa4rvdes av hans syster Gurres dotterdotter, Margareta Huitfeldt \xc3\xa5r 1625. Hon ut\xc3\xb6kade godset avsev\xc3\xa4rt tillsammans med sin man, Thomas Dyre och en koncentration av g\xc3\xa5rdar kring huvudg\xc3\xa5rden tog vid. Huitfeldt byggde upp ett omfattande godskomplex kring fjordarna i mellersta Bohusl\xc3\xa4n. Dyre dog 1651 och Margaretha Hvitfeldt drev d\xc3\xa4refter godset sj\xc3\xa4lv. Huitfeldt levde vidare under h\xc3\xa5rda tider, med freden i Roskilde 1658 och Gyldenl\xc3\xb6vefejden 1675\xe2\x80\x931679. Efter Huitfeldts d\xc3\xb6d 1683 testamenterades huvudg\xc3\xa5rdarna, \xc3\x85by och Sundsby, med underliggande g\xc3\xa5rdar till en stipendieinr\xc3\xa4ttning, som skulle anv\xc3\xa4ndas till st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r fattiga beg\xc3\xa5vade ungdomar i Bohusl\xc3\xa4n. \xc3\x85r 1658 hade Sundsby 27 g\xc3\xa5rdsbruk och 1660 53 stycken. _NEWLINE_De gamla byggnaderna brann ner 1720, och nya uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 den gamla grunden, f\xc3\xb6rmodligen kring 1763. Fram till slutet av 1800-talet var huvudbyggnaden uppf\xc3\xb6rd av tr\xc3\xa4 med valmat mansardtak, t\xc3\xa4ckt med tegel. Flygelbyggnaderna hade ett spetsigt valmat och tegelt\xc3\xa4ckt tak. En omfattande ombyggnad gjordes p\xc3\xa5 1890-talet. P\xc3\xa5 1930-talet revs ladug\xc3\xa5rden som var f\xc3\xb6rfallen, och under 1940-talets slut byggdes huvudbyggnadens interi\xc3\xb6r om, d\xc3\xa5 bland annat stora salongen ut\xc3\xb6kades.  _NEWLINE_\xc3\x85r 1983 s\xc3\xa5lde "Kungliga och Huitfeldtska stipendieinr\xc3\xa4ttningen" st\xc3\xb6rre delen av Sundsby till Jesper Rudb\xc3\xa4ck. Sedan 2003 \xc3\xa4ger Tj\xc3\xb6rns kommun byggnaderna och en del av den omgivande parken._NEWLINE_Gustaf Brusewitz skriver 1864 om Sundsby:_NEWLINE__NEWLINE_"F\xc3\xb6r att fr\xc3\xa5n Tj\xc3\xb6rn komma in p\xc3\xa5 Oroust, m\xc3\xa5ste man f\xc3\xb6rst f\xc3\xa4rdas \xc3\xb6fver en liten bergig och backig \xc3\xb6, kallad Mi\xc3\xb6rn, p\xc3\xa5 hvilken man finner det s\xc3\xa5som Margaretha Hvitfelds vistelseort v\xc3\xa4lbekanta s\xc3\xa4teriet, eller numera gymnasiigodset Sundsby, omgifvet af den mest pittoreska natur \xe2\x80\x93 ja man kan p\xc3\xa5 vissa st\xc3\xa4llen der anse sig f\xc3\xb6rflyttad till den yppiga s\xc3\xb6dern, till Appeninnernas af pinjelundar smyckade pass, till Medelhafvets kuster...."_NEWLINE_\xc3\x85r 1890 taxerades Sundbsby, med underliggande g\xc3\xa5rdar (totalt tre mantal), till 74\xc2\xa0000 kronor.'