b'\n_START_ARTICLE_\nHippolyte Carnot\n_START_PARAGRAPH_\nLazare Hippolyte Carnot, f\xc3\xb6dd 6 oktober 1801 och d\xc3\xb6d 16 mars 1888, var en fransk politiker. Han var son till politikern Lazare Carnot och bror till vetenskapsmannen Nicolas L\xc3\xa9onard Sadi Carnot. Hippolyte Carnot var far till presidenten Marie Fran\xc3\xa7ois Sadi Carnot och mineralogen Marie-Adolphe Carnot._NEWLINE_Carnot f\xc3\xb6ljde sin far i landsflykt efter slaget vid Waterloo och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Frankrike f\xc3\xb6rst 1823. Carnot ansl\xc3\xb6t sig till den liberala oppositionen under restaurationen, och var under en tid anh\xc3\xa4ngare av Henri de Saint-Simons l\xc3\xa4ror och deltog i gatustriderna under 1830 \xc3\xa5rs revolution._NEWLINE_Som deputerad f\xc3\xb6r Paris 1839, tog han aktiv del i den oppositionskampanj, som medf\xc3\xb6rde Ludvig Filips fall. N\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader 1848 var han undervisningsminister, under vilken tid han lade fram lagen om fri och obligatorisk folkskoleundervisning och \xc3\xa4ven arbetade f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring av folkskoll\xc3\xa4rarnas st\xc3\xa4llning._NEWLINE_Under kejsard\xc3\xb6met valdes han till deputerad 1852 och omvaldes 1857. Han v\xc3\xa4grade avl\xc3\xa4gga trohetsed till kejsaren och deltog endast 1864 i deputeradekammarens sammantr\xc3\xa4den, varvid han tillh\xc3\xb6rde de 35 oppositionsm\xc3\xa4nnens grupp. Under tredje republiken valdes han till deputerad 1871 och till senator p\xc3\xa5 livstid 1875._NEWLINE_Carnot f\xc3\xb6rfattade ett stort antal tidnings- och tidskriftsartiklar, sociala, historiska och politiska studier. P\xc3\xa5 svenska finns Franska revolutionen (1789-1804) (La revolution fran\xc3\xa7aise, r\xc3\xa9sum\xc3\xa9 historique) i \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av Otto Wilhelm \xc3\x85lund (Bonnier, 1889).'