b'\n_START_ARTICLE_\nAkhnaten (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nAkhnaten (svenska: Achnaton; tyska: Echnaton) \xc3\xa4r en opera i tre akter om den egyptiske faraon Akhenaton (Amenhotep IV) fr\xc3\xa5n 1983 med musik av Philip Glass. Librettot \xc3\xa4r skrivet av Glass i samarbete med Shalom Goldman, Robert Israel, Richard Riddell och Jerome Robbins. Aknaten var en best\xc3\xa4llning av W\xc3\xbcrttembergische Staatstheater i Stuttgart och hade premi\xc3\xa4r den 24 mars 1984 p\xc3\xa5 Stuttgart State Theatre med den tyska titeln Echnaton. Paul Esswood sj\xc3\xb6ng titelrollen och den tyske regiss\xc3\xb6ren Achim Freyer stod f\xc3\xb6r regin, som gick i en abstrakt stil med rituella r\xc3\xb6relser. Akhnaten \xc3\xa4r den sista av tre s\xc3\xa5 kallade portr\xc3\xa4ttoperor som Glass skrev p\xc3\xa5 1970- och 1980-talen. De tv\xc3\xa5 \xc3\xb6vriga \xc3\xa4r Einstein on the Beach (1976) och Satyagraha (1980)._NEWLINE_Texten (som \xc3\xa4r p\xc3\xa5 engelska, fornegyptiska och akkadiska) sjungs p\xc3\xa5 landets eget spr\xc3\xa5k och l\xc3\xa4nkas samman med kommentarer fr\xc3\xa5n en ber\xc3\xa4ttare. Den egyptiska texten \xc3\xa4r h\xc3\xa4mtad fr\xc3\xa5n en dikt av Akhenaten sj\xc3\xa4lv, fr\xc3\xa5n De d\xc3\xb6das bok samt utdrag fr\xc3\xa5n beslut och brev fr\xc3\xa5n amarnaperioden. Andra delar \xc3\xa4r p\xc3\xa5 akkadiska och bibelhebreiska. Akhnatens Stora solhymn sjungs p\xc3\xa5 publikens spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nI januari 1982 fick Glass en best\xc3\xa4llning fr\xc3\xa5n Staatsoper Stuttgart p\xc3\xa5 operan Akhnaten och b\xc3\xb6rjade komponera p\xc3\xa5 sommaren. Operan var klar i juli 1983. Glass gjorde en komplett inspelning p\xc3\xa5 synthesizer och skickade banden till Stuttgart \xc3\xa5tta m\xc3\xa5nader f\xc3\xb6re premi\xc3\xa4ren. Operan uruppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 Staatsoper Stuttgart den 24 mars 1984. Operan sattes upp i Sverige 1989 av Ystadoperan.\n_START_SECTION_\nTexten\n_START_PARAGRAPH_\nAll text \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n Akhnatens egen tid, Amarna-perioden, och sjungs p\xc3\xa5 de tre spr\xc3\xa5k: Egyptiska, Akkadiska och Bibelhebreiska. Mellanegyptiska, skriven med hieroglyfer, var spr\xc3\xa5ket som Akhnaten och hans hov talade. Akkadiska var spr\xc3\xa5ket som Akhnaten och hans skrivare anv\xc3\xa4nde f\xc3\xb6r diplomatisk korrespondens. Bibelhebreiska var fortfarande under utveckling vid denna tid, d\xc3\xa5 Akhnaten regerade mer \xc3\xa4n ett sekel f\xc3\xb6re Utt\xc3\xa5get ur Egypten. Orden \xc3\xa4r inte exakta translitterationer av texterna p\xc3\xa5 de tre spr\xc3\xa5ken, eftersom dessa \xc3\xa4r s\xc3\xa5 olika. Till exempel saknar egyptiskan vokaler och spr\xc3\xa5ken inneh\xc3\xa5ller ljud som \xc3\xa4r om\xc3\xb6jliga att sjunga. F\xc3\xb6r att texten skulle bli s\xc3\xa5ngbar fick s\xc3\xa5ngarna i samarbete med komposit\xc3\xb6ren arbeta fram en s\xc3\xa5ngstil som p\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng var trogen textens rytm och varsam mot dess \xc3\xa5lder.\n_START_SECTION_\nBer\xc3\xa4ttaren\n_START_PARAGRAPH_\nBer\xc3\xa4ttaren, i operan framst\xc3\xa4lld som Skrivaren, presenterar all talad text p\xc3\xa5 publikens eget spr\xc3\xa5k. Allt detta material, h\xc3\xa4mtat direkt fr\xc3\xa5n de antika skrifterna, monumenten, breven och inskriptionerna, f\xc3\xb6ljer handlingen och f\xc3\xb6rser publiken med en text som b\xc3\xa5de \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elig och beskrivande.\n_START_SECTION_\nMusiken\n_START_PARAGRAPH_\nOrkesterns storlek \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r densamme som f\xc3\xb6r en tidig 1800-talsopera: 2 fl\xc3\xb6jter (en dubblerar p\xc3\xa5 piccolafl\xc3\xb6jt), 2 oboee (b\xc3\xa5da dubblerar p\xc3\xa5  oboe d\'amore), 2 klarinetter, basklarinett, 2 fagotter, 2 valthorn, 2 trumpeter, 2 tromboner, tuba, Slagverk (3 spelare), celesta (dubblerar synthesizer), 12 altvioliner, 8 celli och 6 basfioler._NEWLINE_D\xc3\xa5 Staatsoper Stuttgart renoverades 1984 och orkesterdiket i Kleines Haus p\xc3\xa5 Staatstheater Stuttgart, d\xc3\xa4r premi\xc3\xa4ren skulle \xc3\xa4ga rum, var avsev\xc3\xa4rt mindre, valde Glass att helt utesluta violiner (20 stycken), vilket gav orkestern en m\xc3\xb6rkare och n\xc3\xa5got klarare ton som passade verket. Fr\xc3\xa5nsett detta \xc3\xa4r  operan Glass mest "konventionella" operaorkester hittills (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med Einstein on the Beach skriven f\xc3\xb6r den sex-mannade Philip Glass Ensemble, och Satyagraha, tonsatt f\xc3\xb6r tr\xc3\xa4bl\xc3\xa5sinstrument och str\xc3\xa5kar endast)._NEWLINE_F\xc3\xb6r den ovane lyssnaren kan musiken till denna opera vara mer tillg\xc3\xa4nglig \xc3\xa4n Glass tidigare operor, den "hardcore" minimalistiska Einstein on the Beach och den oratorielika Satyagraha.\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nThebe och Achetaton, 1365-48 f.Kr. och i nutid.\n_START_SECTION_\nAkt I: Thebe, Akhnatens f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5r som regent\n_START_PARAGRAPH_\nSorget\xc3\xa5get f\xc3\xb6r den avlidne farao Amenhotep III \xc3\xa4r p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till Ra ("Funeral of Amenhotep III"). Sonen Amenhotep (Amons ande) IV \xc3\xa4rver tronen och kr\xc3\xb6ns till ny farao ("The Coronation of Akhnaten"). Men n\xc3\xa4r han talar till folket har han blivit Akhnaten (Atons ande), vilket inneb\xc3\xa4r att han har avsagt sig tron p\xc3\xa5 guden Amon och Egyptens alla andra gudar till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r ett nyt\xc3\xa4nkande koncept med en enda gud: Aton. Till skillnad fr\xc3\xa5n de gamla gudarna som dyrkades genom avbilder var Aton den f\xc3\xb6rsta abstrakta tillbedda guden. Akhnaten uppmanar folket att tillsammans med honom f\xc3\xb6rena sig i b\xc3\xb6n. Akten slutar med att Akhnaten besk\xc3\xa5dar faderns begravningst\xc3\xa5g som t\xc3\xa5gar in i D\xc3\xb6dsriket ("The Window of Appearances").\n_START_SECTION_\nAkt II: Thebe och Achetaton, 5:e till 15:e \xc3\xa5ret av Akhnatens regeringstid\n_START_PARAGRAPH_\nAkhnaten st\xc3\xb6rtar det allsm\xc3\xa4ktiga pr\xc3\xa4sterskapet, som tj\xc3\xa4nar m\xc3\xa5nga gudar, och uppr\xc3\xa4ttar den enda guden Atons rike. Till dennes \xc3\xa4ra l\xc3\xa5ter han bygga ett tempel och en stad: Achet-Aton ("The Temple"). Han \xc3\xb6verger m\xc3\xa5nggiftet f\xc3\xb6r k\xc3\xa4rleken till sin vackra hustru Nefertiti ("Akhnaten and Nefertiti"). Akhnaten lovprisar den nya gudens tempel ("The City").\n_START_SECTION_\nAkt III: Achetaton, 17:e \xc3\xa5ret av Akhnatens regeringstid och nutid\n_START_PARAGRAPH_\nAkhnaten ger sig h\xc3\xa4n \xc3\xa5t Aton och k\xc3\xa4rleken till gem\xc3\xa5len Nefertiti och modern Tye, avs\xc3\xa4ger sig allt jordiskt. Isolerad fr\xc3\xa5n folket och op\xc3\xa5verkbar gentemot sina r\xc3\xa5dgivare tillbringar Akhnaten sitt liv med sin familj ("The Family"). \xc3\x96verstepr\xc3\xa4sterna uppmanar folket att st\xc3\xb6rta faraon som ignorerar sitt folks lidande och som, d\xc3\xa5 han dessutom saknar manlig arvinge, m\xc3\xa5ste vara f\xc3\xb6rd\xc3\xb6md av gudarna f\xc3\xb6r sin olydnad. Folket g\xc3\xb6r uppror, faraofamiljen f\xc3\xb6rs bort och Achetatons tempel f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rs. Den gamla ordningen \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttas. Bland ruinerna lyssnar likgiltiga turister till en likgiltig reseledare som ber\xc3\xa4ttar som Akhnaten ("The Ruins"). Under tiden intr\xc3\xa4der den d\xc3\xb6de Akhnatens sorget\xc3\xa5g i faderns.'