b'\n_START_ARTICLE_\nAutism\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet myntades av den schweiziske psykiatrikern Eugen Bleuler och betyder sj\xc3\xa4lv-f\xc3\xb6rsjunkenhet eller upptagenhet. Ordet kommer fr\xc3\xa5n det grekiska ordet \xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 (Autos), som betyder "sj\xc3\xa4lv". Bleuler anv\xc3\xa4nde det f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1912 i ett nummer av American Journal of Insanity i samband med de sv\xc3\xa5righeter som personer med schizofreni kan ha att f\xc3\xa5 kontakt med andra m\xc3\xa4nniskor. "Autism" i detta sammanhang kallas ibland f\xc3\xb6r schizofren autism, och har knappast n\xc3\xa5got att g\xc3\xb6ra med den autism som diskuteras h\xc3\xa4r. Ang\xc3\xa5ende detta uttryckte sig dr Asperger s\xc3\xa5h\xc3\xa4r: "Namnet h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n autismbegreppet inom schizofreni. I det sammanhanget syftar det p\xc3\xa5 en grundl\xc3\xa4ggande kontaktst\xc3\xb6rning, som f\xc3\xb6rekommer i allvarlig form hos den schitzofrena patienten. Begreppet autism, som myntades av Bleuler, \xc3\xa4r otvivelaktligen en av de st\xc3\xb6rsta spr\xc3\xa5kliga och begreppsm\xc3\xa4ssiga innovationerna inom den medicinska terminologin" (die "autistischen Psychopetem" im Kindesalter, 1944)_NEWLINE__NEWLINE_Klassificeringen av autism uppstod inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1943 n\xc3\xa4r Leo Kanner, doktor p\xc3\xa5 Johns Hopkins sjukhus, studerade en grupp om elva barn och introducerade ben\xc3\xa4mningen tidigt infantil autism. Samtidigt beskrev en \xc3\xb6sterrikisk forskare, Dr. Hans Asperger, en annan form av autism som senare blev k\xc3\xa4nd som Aspergers syndrom. Det globala erk\xc3\xa4nnandet av Hans Aspergers arbete f\xc3\xb6rsenades dock p\xc3\xa5 grund av andra v\xc3\xa4rldskriget. Faktum \xc3\xa4r att majoriteten av hans arbete inte blev erk\xc3\xa4nt f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1997._NEWLINE_Inom psykodynamisk teori och praktik fr\xc3\xa5n Bruno Bettelheim till Birgitta Zenker betraktades autism som en typ av barnpsykos orsakad av tidiga traumata, vilket f\xc3\xb6ranledde en psykoterapeutisk behandlingsfilosofi.\n_START_SECTION_\nTeorier om avvikande kognitiv stil\n_START_PARAGRAPH_\nUta Frith lade 1989 fram en teori om att personer med ASD (autismspektrumst\xc3\xb6rningar) bearbetar signaler fr\xc3\xa5n omgivningen p\xc3\xa5 ett annorlunda s\xc3\xa4tt. Grundantagandet \xc3\xa4r att en annorlunda hj\xc3\xa4rnfunktion skapar en tankeprocesst\xc3\xb6rning (central kognitiv dysfunktion). Konsekvensen av detta blir en nedsatt f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att skapa, f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 och tolka sammanhang, samband och helhet (nedsatt central koherens). Styrkan kan ist\xc3\xa4llet bli ett detaljseende/detaljstyrning. Frith har, p\xc3\xa5 grund av forskning inspirerad av teorin, under senare \xc3\xa5r omformulerat denna till att personer med ASD har en s\xc3\xa5 stark preferens f\xc3\xb6r detaljbearbetning att detta tar \xc3\xb6verhanden och konkurrerar ut f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att bilda sammanhang. I denna revidering ses f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan till koherens som m\xc3\xb6jlig att stimulera och st\xc3\xb6dja, inte som skadad eller obefintlig._NEWLINE_En annan teori som vuxit fram under sent 1980-tal pekar p\xc3\xa5 en nedsatt exekutiv funktion som den centrala problematiken. Denna dysfunktion ska medf\xc3\xb6ra sv\xc3\xa5righeter som m\xc3\xa4rks inom omr\xc3\xa5den som att ha ett m\xc3\xa5linriktat flexibelt beteende, planera/organisera ett handlande, hantera och bed\xc3\xb6ma tid, flexibilitet i uppm\xc3\xa4rksamhet och anpassningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga. Att dessa neds\xc3\xa4ttningar skulle vara den centrala problematiken har dock svagt st\xc3\xb6d i forskning.\n_START_SECTION_\nSocialt samspel\n_START_PARAGRAPH_\nBristande \xc3\xb6msesidigt socialt samspel \xc3\xa4r det som oftast uppm\xc3\xa4rksammas mest vid autism. Of\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga till eller undvikande av \xc3\xb6gonkontakt \xc3\xa4r ett vanligt fenomen. Personer med autism uppvisar ofta sv\xc3\xa5righet att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 sociala umg\xc3\xa4ngesregler, sv\xc3\xa5righet eller likgiltighet inf\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 kontakt med j\xc3\xa4mn\xc3\xa5riga samt socialt och emotionellt opassande beteende. De har neds\xc3\xa4ttning i en funktion som kallas intentionalitet av andra graden, "theory of mind", att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 att m\xc3\xa4nniskor \xc3\xa4r olika._NEWLINE_F\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga till socialt samspel har man sett h\xc3\xa4nger ihop med en persons exekutiva funktioner s\xc3\xa5som inhibering, flexibilitet, planering, organisering och emotionell kontroll. Neds\xc3\xa4ttningar i de exekutiva funktionerna kan f\xc3\xb6rklara en del av de sociala och icke-sociala k\xc3\xa4nnetecknen f\xc3\xb6r ASD.\n_START_SECTION_\nKommunikation\n_START_PARAGRAPH_\nPersoner med autism kan ha en f\xc3\xb6rsenad eller utebliven talutveckling och kompenserar den inte med icke-verbal kommunikation. Av dem som anv\xc3\xa4nder verbal kommunikation \xc3\xa4r det varierande hur mycket och hur bra de kommunicerar. Det finns de som anv\xc3\xa4nder endast n\xc3\xa5gra enstaka ord medan andra anv\xc3\xa4nder m\xc3\xa5nga ord och pratar korrekt men anv\xc3\xa4nder mest upprepade fraser. Det finns ocks\xc3\xa5 de som har v\xc3\xa4lutvecklat och spontant spr\xc3\xa5k, men den gemensamma n\xc3\xa4mnaren \xc3\xa4r att de alla har sv\xc3\xa5rt att inleda och h\xc3\xa5lla en dialog ig\xc3\xa5ng och att de har brister i spr\xc3\xa5kf\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen. Speciellt att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 spr\xc3\xa5kets djupare mening. \xc3\x84ven f\xc3\xb6r dessa personer med v\xc3\xa4lutvecklat och spontant spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r en bokstavlig tolkning av spr\xc3\xa5ket vanlig. Exempelvis "Kan du \xc3\xb6ppna f\xc3\xb6nstret?" tar de som en ja- eller nej-fr\xc3\xa5ga och ser det inte som en v\xc3\xa4djan. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r det b\xc3\xa4ttre att s\xc3\xa4ga "\xc3\x96ppna f\xc3\xb6nstret". Ekolali (ett upprepande av tilltalet i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r ett svar) f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5. Flera studier har visat att kommunikativ f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga hos barn med autism korrelerar med hur l\xc3\xa4nge de tenderar att fokusera p\xc3\xa5 munnen n\xc3\xa4r de tittar p\xc3\xa5 andras ansikten. Detta fenomen kan observeras \xc3\xa4ven hos barn med normal utveckling, och tros \xc3\xa5terspegla det faktum att visuell information fr\xc3\xa5n munnen hj\xc3\xa4lper till att segmentera spr\xc3\xa5kljud.\n_START_SECTION_\nBeteende\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att diagnosticeras med autism m\xc3\xa5ste man uppvisa begr\xc3\xa4nsningar och upprepningar i beteenden, intressen eller aktiviteter. De kan \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t aktiviteter p\xc3\xa5 ett repetitivt och enformigt s\xc3\xa4tt som till exempel att rada upp saker efter varandra eller snurra p\xc3\xa5 saker, om och om igen. N\xc3\xa5got som de s\xc3\xa4llan \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t \xc3\xa4r spontana lekar eller rollekar. Fixeringar vid saker eller vanor \xc3\xa4r vanligt hos dem med autism, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r uppst\xc3\xa5r ofta rutiner som m\xc3\xa5ste upprepas p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt varje g\xc3\xa5ng. Man tror att detta hj\xc3\xa4lper till att strukturera tillvaron och minska \xc3\xa5ngesten, och en avvikelse fr\xc3\xa5n dessa rutiner kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r orsaka ett utbrott av f\xc3\xb6rvirring, ilska eller f\xc3\xb6rtvivlan. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, som att ett objekt har bytt plats, kan \xc3\xb6verhuvudtaget vara en sv\xc3\xa5r sak att hantera f\xc3\xb6r en person med autism. Barn som \xc3\xa4r normal- eller v\xc3\xa4lbeg\xc3\xa5vade kan som \xc3\xa4ldre uppslukas av enformiga specialintressen som andras f\xc3\xb6delsedagar, tidtabeller, inv\xc3\xa5narantalet i ett lands alla kommuner och liknande (jmf: savant). Vanligt \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 att barn med autism ofta och utan n\xc3\xa5gon synbar anledning viftar eller klappar med sina h\xc3\xa4nder, vaggar fram och tillbaka och g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 t\xc3\xa5, (stereotypier, sj\xc3\xa4lvsuggestion, tics).\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nslor\n_START_PARAGRAPH_\nPersoner med autism har ofta sv\xc3\xa5righeter att uttrycka k\xc3\xa4nslor eller att reflektera \xc3\xb6ver andras och sina egna k\xc3\xa4nslor. Ibland f\xc3\xb6rekommer f\xc3\xb6r starka k\xc3\xa4nslom\xc3\xa4ssiga reaktioner eller ingen reaktion alls.\n_START_SECTION_\nBeg\xc3\xa5vning\n_START_PARAGRAPH_\nMajoriteten av personerna med autistiskt syndrom \xe2\x80\x93 70\xc2\xa0% \xe2\x80\x93 (AD) har \xc3\xa4ven en utvecklingsst\xc3\xb6rning. IQ hos personer med Aspergers syndrom (AS), som var en diagnos som fanns med i DSM-manualen tills den femte versionen kom ut \xc3\xa5r 2013, \xc3\xa4r i genomsnitt 100, det vill s\xc3\xa4ga normal. De som diagnostiserades med AS ska allts\xc3\xa5 ha normal till h\xc3\xb6g beg\xc3\xa5vning. _NEWLINE_I diagnoskriterierna f\xc3\xb6r AS st\xc3\xa5r det uttryckligen att den kognitiva utvecklingen ska vara normal under de tre f\xc3\xb6rsta levnads\xc3\xa5ren f\xc3\xb6r att kunna diagnostiseras med AS. Konsensus kring tolkningen av detta \xc3\xa4r att en tidigt konstaterad utvecklingsst\xc3\xb6rning ofta utesluter diagnostisering med Aspergers syndrom. Bland barn finns det dock de med diagnosen AS som har haft en normal kognitiv utveckling under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren, men som \xc3\xa4nd\xc3\xa5 har uppvisat en l\xc3\xa4tt utvecklingsst\xc3\xb6rning i skol\xc3\xa5ldern. _NEWLINE__NEWLINE_N\xc3\xa5got som \xc3\xa4r vanligt f\xc3\xb6r alla personer med autismspektrumst\xc3\xb6rning \xc3\xa4r att man uppvisar ett mycket stort intresse av en begr\xc3\xa4nsad m\xc3\xa4ngd syssels\xc3\xa4ttningar vilket kan leda till specialistf\xc3\xa4rdigheter som st\xc3\xa5r i tydlig kontrast mot \xc3\xb6vriga sv\xc3\xa5righeter.\n_START_SECTION_\nAvvikande sinnesf\xc3\xb6rnimmelser\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom de symptom som anges i DSM-5 kan andra symptom f\xc3\xb6rekomma, t.ex. \xc3\xb6verreagerande eller svagt reagerande p\xc3\xa5 sinnesintryck. Dessa avvikande reaktioner p\xc3\xa5 sinnesintryck kan f\xc3\xb6rekomma inom sinnesmodaliteterna syn, h\xc3\xb6rsel, smak, lukt och k\xc3\xa4nsel. F\xc3\xb6rekomsten av avvikande reaktioner p\xc3\xa5 sinnesintryck har rapporterats vid 6 till 12 m\xc3\xa5naders \xc3\xa5lder hos barn och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en av de tidigare indikationerna p\xc3\xa5 autismspektrumst\xc3\xb6rning i tidig barndom. Uppskattningsvis upplever 30-100\xc2\xa0% av individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning avvikande sinnesintryck._NEWLINE_Dessa avvikande sinnesf\xc3\xb6rnimmelser kan delas in i tre kategorier. Den f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r \xc3\xb6verreaktion vid sinnesintryck, hypersensitivitet, vilket inneb\xc3\xa4r att personen t.ex. kan k\xc3\xa4nna orimlig sm\xc3\xa4rta eller obehag n\xc3\xa4r han eller hon uts\xc3\xa4tts f\xc3\xb6r ett visst sinnesstimuli, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med normalpopulationen. Detta kan leda till att personen undviker situationer d\xc3\xa4r han eller hon riskerar att uts\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6r ett specifikt stimuli._NEWLINE_Den andra kategorin \xc3\xa4r svagt reagerande, hyposensitivitet, dvs. en svagare reaktion vid sinnesintryck j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med normalpopulationen. Svagt reagerande inneb\xc3\xa4r att en person kan tyckas vara omedveten om eller reagera l\xc3\xa5ngsamt eller svagare p\xc3\xa5 ett visst stimuli._NEWLINE_Den tredje kategorin \xc3\xa4r s\xc3\xb6kande efter sinnesupplevelser och inneb\xc3\xa4r att en person med autism s\xc3\xb6ker sig till en s\xc3\xa4rskild sinnesupplevelse. Till exempel kan ett barn upprepade g\xc3\xa5nger stoppa icke \xc3\xa4tbara saker i munnen f\xc3\xb6r att uppleva den s\xc3\xb6kta sinnesupplevelsen, som i detta fall skulle kunna vara stimulering av munh\xc3\xa5lan.\n_START_SECTION_\nBer\xc3\xb6ringsk\xc3\xa4nslighet\n_START_PARAGRAPH_\nOnormal ber\xc3\xb6ringsk\xc3\xa4nslighet \xc3\xa4r en av de mest rapporterade sensoriska st\xc3\xb6rningarna vid ASD. Onormal ber\xc3\xb6ringsk\xc3\xa4nslighet p\xc3\xa5verkar inte direkt kommunikation, utan h\xc3\xa4mmar den sociala f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan genom att p\xc3\xa5verka beteenden i sociala situationer._NEWLINE_Hypersensitivitet i detta sinne kan uttryckas som en of\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att tolerera ber\xc3\xb6ring, vilket kan leda till ett avvikande beteende d\xc3\xa4r individen inte vill uts\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6r kroppskontakt. \xc3\x84ven kontakt med vissa tyger eller material kan upplevas som obehagligt, vilket kan resultera i att individen upplever \xc3\xa5ngest, f\xc3\xa5r raseriutbrott eller v\xc3\xa4grar b\xc3\xa4ra vissa kl\xc3\xa4der . Hypersensitiviten kan \xc3\xa4ven g\xc3\xa4lla hur en individ med autism uppfattar temperaturer. Exempelvis kan en individ i autism-spektra reagera f\xc3\xb6r kyla vid h\xc3\xb6gre temperaturer \xc3\xa4n en individ i normalpopulation._NEWLINE_Hyposensitivitet vid taktil perception exemplifieras l\xc3\xa4ttast med de individer i spektrumet som har en abnormalt h\xc3\xb6g sm\xc3\xa4rttr\xc3\xb6skel j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med normalpopulation, vilket kan leda till sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rv\xc3\xa5llade skador och sj\xc3\xa4lvskadebeteenden._NEWLINE_Taktil hypersensitivitet och hyposensitivitet iakttas hos samma individ, men vid olika stimuli. Vilken typ av stimuli som f\xc3\xa5r vilken effekt, varierar mellan individer med ASD. Gemensamt \xc3\xa4r dock beteendet vid stimuli, d\xc3\xa5 individerna p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker motverka det som upplevs. _NEWLINE_Vid hypersensitivitet tenderar individen att svara med att undvika situationer d\xc3\xa4r de specifika stimuli kan p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas. Vid hyposensitivitet s\xc3\xa5 kan ist\xc3\xa4llet \xe2\x80\x9dsensory-seeking behavior\xe2\x80\x9d uppst\xc3\xa5, d\xc3\xa5 individen s\xc3\xb6ker sig till specifika stimuli f\xc3\xb6r att uppleva dem igen. Undantag till denna generella regel finns dock, exempelvis kan individer med taktil hypersensitivitet uppleva m\xc3\xa4tbar njutning av luftens r\xc3\xb6relser kring dem och d\xc3\xa4rmed s\xc3\xb6ka denna upplevelse.\n_START_SECTION_\nLjud\xc3\xb6verk\xc3\xa4nslighet\n_START_PARAGRAPH_\nHyperakusi, eller ljud\xc3\xb6verk\xc3\xa4nslighet, \xc3\xa4r ett vanligt f\xc3\xb6rekommande symptom hos personer med autism. Hyperakusi har studerats b\xc3\xa5de ur fysiologiska och psykoemotionella perspektiv. Mellan \xc3\xa5r 1964 och 1994 unders\xc3\xb6kte Autism Research Institute fler \xc3\xa4n 17000 barn med autism och konstaterade att fler \xc3\xa4n 40\xc2\xa0% av dessa var \xc3\xb6verk\xc3\xa4nsliga f\xc3\xb6r ljudstimuli._NEWLINE_Hyperakusi inneb\xc3\xa4r en \xc3\xb6verk\xc3\xa4nslighet mot ljudstimuli j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med normalpopulationen. Till exempel kan personer med hyperakusi uppleva ljudet fr\xc3\xa5n en h\xc3\xa5rf\xc3\xb6n som ljudet av ett jetplan som lyfter. Ljudet m\xc3\xa5ste dock varken vara h\xc3\xb6gt eller starkt f\xc3\xb6r att leda till en reaktion. Det kan handla om \xc3\xb6verk\xc3\xa4nslighet f\xc3\xb6r vardagliga ljud s\xc3\xa5 som porslinsskrammel. \xc3\x84ven ord som personen associerar med n\xc3\xa5got obehagligt kan leda till en \xc3\xb6verreaktion. Exempelvis kan en person som ogillar ljudet av ett badkar som t\xc3\xb6ms p\xc3\xa5 vatten \xc3\xa4ven f\xc3\xa5 reaktioner av ord som \xe2\x80\x9dschampo\xe2\x80\x9d eller \xe2\x80\x9dbada\xe2\x80\x9d eftersom personen associerar dessa ord med ljudet av ett badkar som t\xc3\xb6ms._NEWLINE_En person med hyperakusi som exponeras f\xc3\xb6r ett visst ljud kan reagera med att l\xc3\xa4gga h\xc3\xa4nderna f\xc3\xb6r \xc3\xb6ronen, gr\xc3\xa5ta, f\xc3\xa5 vredesutbrott, springa fr\xc3\xa5n platsen, hyperventilera eller sl\xc3\xa5 sig p\xc3\xa5 \xc3\xb6ronen. Hyperakusi kan ocks\xc3\xa5 resultera i vanem\xc3\xa4ssiga ritualer och kompensatoriska strategier som att till exempel alltid ha med sig ett par \xc3\xb6ronproppar. Denna typ av kompensatoriskt beteende rekommenderas att undvika eftersom det kan leda till v\xc3\xa4rre eller mer l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende problem. K\xc3\xa4nsligheten f\xc3\xb6r ljud kan exempelvis g\xc3\xb6ra att dessa personer isolerar sig eller undviker milj\xc3\xb6er d\xc3\xa4r dessa ljud f\xc3\xb6rekommer. Detta i sig blir problematiskt d\xc3\xa5 dessa personer ofta undviker att vistas i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l sociala sammanhang som bullriga milj\xc3\xb6er._NEWLINE_Autism \xc3\xa4r en komplex st\xc3\xb6rning och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r skiljer sig beteendet som kommer av hyperakusi i h\xc3\xb6g grad. Det finns inga gemensamma specifika ljud som utl\xc3\xb6ser reaktioner hos personer med_NEWLINE_hyperakusi. D\xc3\xa4remot finns det lindrigare och allvaligare former av hyperakusi. En del personer f\xc3\xa5r s\xc3\xa5 starka reaktioner att ljud\xc3\xb6verk\xc3\xa4nsligheten leder till s\xc3\xa4mre livskvalitet och sv\xc3\xa5r \xc3\xa5ngest._NEWLINE_Ett argument mot denna typ av \xc3\xb6verk\xc3\xa4nslighet \xc3\xa4r att vissa ljud framkallar reaktioner hos alla m\xc3\xa4nniskor, exempelvis naglar mot en griffeltavla. Skillnaden \xc3\xa4r att autistiska personer med hyperakusi upplever ett fysiskt obehag och/eller reagerar orimligt starkt p\xc3\xa5 ett visst ljudstimuli. Detta beror ofta p\xc3\xa5 att personen har sv\xc3\xa5rt att tolka sin omgivning och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r misstolkar ljuden som n\xc3\xa5got farligt eller ett som ett hot. D\xc3\xa4rav \xc3\xa4r kognitiv beteendeterapi (KBT) en bra behandlingsform av hyperakusi. D\xc3\xa4r uts\xc3\xa4tts personen upprepade g\xc3\xa5nger f\xc3\xb6r det obehagliga ljudet i en s\xc3\xa4ker milj\xc3\xb6 och kan d\xc3\xa4rigenom l\xc3\xa4ra sig att ljudet inte \xc3\xa4r farligt._NEWLINE_I ett antal olika studier har man unders\xc3\xb6kt om det finns n\xc3\xa5gra fysiologiskt m\xc3\xa4tbara skillnader som kan leda till hyperakusi hos individer med autism. Studierna indikerar att n\xc3\xa5gra s\xc3\xa5dana skillnader inte kan hittas. D\xc3\xa4remot finns en betydande undergrupp av personer med autismspektrumst\xc3\xb6rning vars beteenderesponser indikerar hyperakusi. Sammantaget kunde man i dessa studier konstatera att det inte finns n\xc3\xa5gra bevis f\xc3\xb6r fysiologiska avvikelser hos personer med autismspektrumst\xc3\xb6rning som lider av hyperakusi.\n_START_SECTION_\nBakomliggande orsaker\n_START_PARAGRAPH_\nEn teori f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att en f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad funktionell konnektivitet mellan regioner i hj\xc3\xa4rnan som \xc3\xa4r involverade vid emotionell medvetenhet \xc3\xa4r en m\xc3\xb6jlig bakomliggande faktor f\xc3\xb6r avvikande reaktioner p\xc3\xa5 sinnesintryck hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning. MRI-studier av individer med h\xc3\xb6gfungerande autism (HFA) visar en minskad inre funktionell konnektivitet mellan fr\xc3\xa4mre bilaterala insula och fr\xc3\xa4mre och bakre somatosensoriska barken. Studien f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att detta \xc3\xa4r en m\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6rklaring till en avvikande interoception hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning. I enlighet med f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r en liknande studie om funktionell konnektivitet hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning att neurala n\xc3\xa4tverk som associeras med uppm\xc3\xa4rksamhet mot externa stimuli \xc3\xa4r suboptimala j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med normalpopulationen. Den funktionella konnektiviteten vid interna stimuli \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffar dock den hos normalpopulationen och f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning \xc3\xa4r mer ben\xc3\xa4gna att fokusera p\xc3\xa5 interna sensationer._NEWLINE_En studie om adaptation vid ber\xc3\xb6ring f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att h\xc3\xa4mmande mekanismer i hj\xc3\xa4rnbarken inte fungerar normalt hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning, vilket \xc3\xa4r en m\xc3\xb6jlig underliggande faktor till \xc3\xb6verreagerande vid k\xc3\xa4nselintryck._NEWLINE_Resultatet av en studie om volymen av gr\xc3\xa5 hj\xc3\xa4rnsubstans (GM-volym)_NEWLINE_hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning visar en signifikant mindre GM-volym i v\xc3\xa4nstra fr\xc3\xa4mre insula och bilaterala amygdala. Studien fann en korrelation mellan GM-volymen i amygdala och inlevelsef\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning. Studien f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att en mindre GM-volym i v\xc3\xa4nstra fr\xc3\xa4mre insula \xc3\xa4r en m\xc3\xb6jlig f\xc3\xb6rklaring till symptom s\xc3\xa5 som s\xc3\xb6kande efter sinnesupplevelser, repetitivt och undvikande beteende hos individer med autismspektrumst\xc3\xb6rning.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vrigt\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga personer med autism har \xc3\xa4ven en bristande s\xc3\xb6mnkvalitet, med sent insomnande och t\xc3\xa4ta uppvaknanden. Den tr\xc3\xb6tthet som f\xc3\xb6ljer p\xc3\xa5 detta f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rrar m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger en redan sv\xc3\xa5r situation. Av stor betydelse \xc3\xa4r personens egen upplevelse, vilken av en del med autism har beskrivits som en f\xc3\xb6rvr\xc3\xa4ngning av perceptionsfunktionerna, synestesi med mera. Denna g\xc3\xb6r personen sv\xc3\xa5r att kontakta och sv\xc3\xa5r att begripa f\xc3\xb6r utomst\xc3\xa5ende.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rdelar\n_START_PARAGRAPH_\nHos personer med atypisk autism eller autism utan utvecklingsst\xc3\xb6rning kan autismen medf\xc3\xb6ra vissa f\xc3\xb6rdelar. N\xc3\xa4r en person med autism \xc3\xa4r motiverad kan han/hon uppvisa h\xc3\xb6g koncentrationsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga och detaljseende d\xc3\xa5 de inte distraheras av vilket sammanhang information ing\xc3\xa5r i. Vederb\xc3\xb6randes t\xc3\xa4nkande begr\xc3\xa4nsas heller inte p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som andra av otydliga, underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5dda sociala normer vilket kan yttra sig som kreativitet och nya perspektiv. N\xc3\xa4r personer med autism l\xc3\xa4rt sig sociala normer inom exempelvis arbetslivet kan de vara mycket uppskattade f\xc3\xb6r hur noga de f\xc3\xb6ljer dessa.\n_START_SECTION_\nSymtom\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige s\xc3\xa4tts vanligen diagnos enligt diagnosmanualerna ICD-10 och/eller DSM IV. Klassifikationerna f\xc3\xb6r autism och autismsymtom i de h\xc3\xa4r manualerna skiljer sig \xc3\xa5t men har tydliga gemensamma drag. I b\xc3\xa5da klassifikationerna beh\xc3\xb6ver personen uppvisa begr\xc3\xa4nsningar inom alla dessa omr\xc3\xa5den: Socialt samspel, kommunikation och beteenden/intressen._NEWLINE_Fokus vid en autismdiagnosticering \xc3\xa4r beteendem\xc3\xa4ssiga symptom och personens utveckling under barndomen. Det g\xc3\xb6rs inte n\xc3\xa5gra biologiska test som blodprov, genetiska test eller hj\xc3\xa4rnscanningar. Diagnostisk bed\xc3\xb6mning, ofta kallad utredning, ska ta h\xc3\xa4nsyn till flera informationsk\xc3\xa4llor som bland annat inneh\xc3\xa5ller detaljerade observationer samt information fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, l\xc3\xa4rare och andra som \xc3\xa4r i kontakt med patienten ._NEWLINE_Typiska symptom f\xc3\xb6r autism m\xc3\xa4rks ibland vid tidig barndom, och det \xc3\xa4r oftast f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna som uppt\xc3\xa4cker dessa. M\xc3\xa5nga symptom som uppkommer redan vid f\xc3\xb6dseln kan dock f\xc3\xb6rbli obem\xc3\xa4rkta i flera m\xc3\xa5nader, och det \xc3\xa4r vanligt att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar som m\xc3\xa4rkt symptomen s\xc3\xb6ker professionell hj\xc3\xa4lp f\xc3\xb6rst efter ett antal m\xc3\xa5nader eller \xc3\xa5r . \xc3\x84ven om de flesta fall diagnostiseras redan i tidig \xc3\xa5lder finns det ocks\xc3\xa5 de som f\xc3\xa5r sin diagnos betydligt senare i livet d\xc3\xa5 man tidigare inte lyckats identifiera symptomen eller de tidigare inte st\xc3\xa4llt till problem. Detta kan exempelvis bero p\xc3\xa5 att de som har h\xc3\xb6g intelligens eller en lindrigare form av autism ist\xc3\xa4llet f\xc3\xa5r en annan psykiatrisk diagnos som t.ex. \xc3\xa5ngest, depression eller schizofreni _NEWLINE_Att fastst\xc3\xa4lla autism f\xc3\xb6re 18 m\xc3\xa5naders \xc3\xa5lder kan vara mycket sv\xc3\xa5rt vilket beror p\xc3\xa5 att de symptom som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att kunna st\xc3\xa4lla en diagnos inte framtr\xc3\xa4der innan barnet har uppn\xc3\xa5tt en viss utvecklingsniv\xc3\xa5. F\xc3\xa4rska studier har gett visst st\xc3\xb6d \xc3\xa5t att barn med autism tidigt f\xc3\xa5r unika r\xc3\xb6ster, vilket skulle kunna underl\xc3\xa4tta att uppt\xc3\xa4cka autismen.\n_START_SECTION_\nUtredning\n_START_PARAGRAPH_\nVid misstanke om autism genomf\xc3\xb6rs en utredning. En utredning g\xc3\xb6rs av psykolog i samarbete med l\xc3\xa4kare och ibland andra yrkeskategorier som logoped eller specialpedagog. Ofta \xc3\xa4r det barn eller unga som utreds, och beskrivningen nedan fokuserar p\xc3\xa5 barn. Det g\xc3\xa5r \xc3\xa4ven att utreda autism hos vuxna._NEWLINE_F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 en s\xc3\xa5 allsidig bed\xc3\xb6mning som m\xc3\xb6jligt av barnets sv\xc3\xa5righeter unders\xc3\xb6ker man flera olika saker p\xc3\xa5 flera olika s\xc3\xa4tt. Man unders\xc3\xb6ker till exempel p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att kommunicera, f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att umg\xc3\xa5s socialt och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan att l\xc3\xb6sa olika sorters problem och uppgifter. De test som barnet genomf\xc3\xb6r med psykologen har flera syften. Psykologen vill unders\xc3\xb6ka till exempel hur barnet l\xc3\xb6ser uppgifter, vilken utvecklingsniv\xc3\xa5 barnet \xc3\xa4r p\xc3\xa5 j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med andra i sin \xc3\xa5lder, hur barnet beter sig i en leksituation som \xc3\xa4r fri eller som \xc3\xa4r strukturerad och hur barnet samspelar med psykologen under testningen. _NEWLINE_Verktyg som vanligen ing\xc3\xa5r i en autismutredning: _NEWLINE_ADI-R (Autism Diagnostic Interview-Revised) \xc3\xa4r en omfattande intervju som genomf\xc3\xb6rs med barnets f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar eller v\xc3\xa5rdnadshavare. Fr\xc3\xa5gorna handlar om olika delar av barnets barndom, tidiga utveckling och beteendem\xc3\xb6nster. Intervjun \xc3\xa4r uppdelad i fem delar som tillsammans t\xc3\xa4cker de omr\xc3\xa5den som kan ha betydelse i en allsidig utvecklingsbed\xc3\xb6mning. Delarna \xc3\xa4r: Inledande fr\xc3\xa5gor, fr\xc3\xa5gor om kommunikation, fr\xc3\xa5gor om social utveckling och lek, fr\xc3\xa5gor om repetitiva och begr\xc3\xa4nsade beteenden och fr\xc3\xa5gor om allm\xc3\xa4nt beteende.   _NEWLINE_ADOS (Autism Diagnostic Observation Schedule) \xc3\xa4r ett test som inneb\xc3\xa4r en strukturerad leksituation mellan psykologen och barnet. Det finns i olika moduler beroende p\xc3\xa5 barnets \xc3\xa5lder och utvecklingsniv\xc3\xa5. I de olika modulerna g\xc3\xa5r leken till p\xc3\xa5 olika vis och med olika material, men gemensamt \xc3\xa4r att psykologen vill titta p\xc3\xa5 hur engagerad barnet \xc3\xa4r, vilken lek barnet v\xc3\xa4ljer, hur de leker, hur de samspelar med psykologen med mera. Testet filmas, analyseras och po\xc3\xa4ngs\xc3\xa4tts av psykologen efter noggrant standardiserade mallar. ADOS b\xc3\xb6r inte anv\xc3\xa4ndas med barn som har stora synneds\xc3\xa4ttningar, h\xc3\xb6rselneds\xc3\xa4ttningar eller kraftiga motoriska sv\xc3\xa5righeter. _NEWLINE_WPSSI/WISC (Wechsler Intelligence Scale for Children/Wechsler Preschool and Primary Scale of Intelligence) \xc3\xa4r varianter p\xc3\xa5 samma test fast utformat f\xc3\xb6r olika \xc3\xa5ldersgrupper och utvecklingsniv\xc3\xa5er. Testen ger svar om allm\xc3\xa4n kognitiv beg\xc3\xa5vning, men ocks\xc3\xa5 om vilka omr\xc3\xa5den som \xc3\xa4r barnets styrkor respektive svagheter. Testen \xc3\xa4r uppdelade i olika deltest som m\xc3\xa4ter de fyra omr\xc3\xa5dena verbal funktion, visuospatial funktion, arbetsminne och snabbhet. Verbal funktion handlar om t.ex. f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else f\xc3\xb6r ord och att kunna f\xc3\xb6rklara med ord. Visuospatial funktion handlar om att kunna se detaljer och helhet, att kunna f\xc3\xb6lja m\xc3\xb6nster och skapa figurer utifr\xc3\xa5n instruktioner. De tv\xc3\xa5 senare omr\xc3\xa5dena arbetsminne och snabbhet handlar om hur man lagrar, plockar fram och anv\xc3\xa4nder information och hur snabbt det g\xc3\xa5r att hantera information. Arbetsminne och snabbhet fungerar som st\xc3\xb6df\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor till att kunna anv\xc3\xa4nda sina andra kognitiva f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor. Genom att titta p\xc3\xa5 hur barnet l\xc3\xb6st de olika uppgifterna g\xc3\xb6r psykologen en strukturerad kodning och f\xc3\xa5r fram olika po\xc3\xa4ngniv\xc3\xa5er. Dessa niv\xc3\xa5er talar om hur barnets f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig till hur det brukar se ut f\xc3\xb6r barn i motsvarande \xc3\xa5lder som l\xc3\xb6ser samma uppgifter i liknande testsituation. Barn med autism har gemensamma tendenser i hur deras olika f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig till varandra, och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kan psykologen f\xc3\xa5 en ledtr\xc3\xa5d i utredningsarbetet. Utifr\xc3\xa5n det sammanlagda resultatet fr\xc3\xa5n alla deltester r\xc3\xa4knas en intelligenskvot (IK) ut. Det m\xc3\xa5ttet kan vara anv\xc3\xa4ndbart f\xc3\xb6r att kunna uttala sig om barnets kognitiva beg\xc3\xa5vningsniv\xc3\xa5 mer generellt. IK \xc3\xa4r normalf\xc3\xb6rdelad \xc3\xb6ver befolkningen och medel \xc3\xa4r 100.\n_START_SECTION_\nEpidemiologi\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt Christopher Gillberg (nov 2006) \xc3\xa4r f\xc3\xb6rekomsten av autistiskt syndrom 2-3 promille bland svenska barn. Motsvarande siffra f\xc3\xb6r Aspergers syndrom \xc3\xa4r 3-4 promille. S\xc3\xa5 kallade autistiska drag har s\xc3\xa5 mycket som ca 3\xc2\xa0% av barnen i en stor studie utf\xc3\xb6rd i bland annat Norge. Dessa uppskattningar \xc3\xa4r omdiskuterade. I USA anses dock diagnosen autism ha \xc3\xb6kat kraftigt. I Sverige har f\xc3\xb6rskrivningen av diagnosen autistiskt syndrom endast \xc3\xb6kat obetydligt, medan det skett en stor \xc3\xb6kning av m\xc3\xa4ngden diagnoser "atypisk autism/autismliknande tillst\xc3\xa5nd" och "Aspergers syndrom".\n_START_SECTION_\nNeurodiversitet\n_START_PARAGRAPH_\nNeurodiversitet \xc3\xa4r ett syns\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 inl\xc3\xa4rning och funktionsneds\xc3\xa4ttning som argumenterar f\xc3\xb6r att olika neurologiska tillst\xc3\xa5nd \xc3\xa4r resultatet av normala variationer i det humana genomet. Denna id\xc3\xa9 har sitt ursprung i slutet av 1990-talet och h\xc3\xa4vdar att neurologiska skillnader b\xc3\xb6r erk\xc3\xa4nnas och respekteras som en social kategori i niv\xc3\xa5 med k\xc3\xb6n, etnicitet, sexuell l\xc3\xa4ggning eller funktionshinder.  Det finns en neurodiversitetsr\xc3\xb6relse, som \xc3\xa4r en internationell civilr\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relse som har autismr\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen som sin mest inflytelserika ing\xc3\xa5ng. Neurodiversitets-f\xc3\xb6respr\xc3\xa5karna fr\xc3\xa4mjar st\xc3\xb6dsystem (s\xc3\xa5som integrationsfokuserade tj\xc3\xa4nster, boende, kommunikation och assistentteknik, yrkesutbildning och sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt levande st\xc3\xb6d) som till\xc3\xa5ter dem som \xc3\xa4r "icke-neurotypiska" att leva sina liv som de \xc3\xa4r.  Utmanande genomgripande sociala normer och stigman, ser man rambegrepp som autism, ADHD / ADD, dyslexi, bipolaritet och andra neurotyper som en naturlig m\xc3\xa4nsklig variation snarare \xc3\xa4n som en patologi eller st\xc3\xb6rning och avvisar tanken att neurologiska skillnader kan botas och menar att de \xc3\xa4r varaktiga, autentiska former av m\xc3\xa4nsklig m\xc3\xa5ngfald, sj\xc3\xa4lvuttryck och varande.'