b"\n_START_ARTICLE_\nPetra (stad)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nStrabon, Plinius den \xc3\xa4ldre och andra n\xc3\xa4mner Petra som nabat\xc3\xa9ernas huvudstad och centrum f\xc3\xb6r karavanhandel. Staden har vattentillg\xc3\xa5ng, samt \xc3\xa4r inmurad av tornlika klippor, n\xc3\xa5got som inte bara ger den f\xc3\xb6rdelar som bef\xc3\xa4stning, utan l\xc3\xa4get, d\xc3\xa4r handelsrutter m\xc3\xb6ttes, fr\xc3\xa5n Gaza i v\xc3\xa4st, Bosra och Damaskus i norr, Um alRashrash och Leuce Come vid R\xc3\xb6da havet och genom \xc3\xb6knen till Persiska viken gjorde den mycket betydelsefull. _NEWLINE_Precis norr om Petra vid Al-Beidha hittades 1950 l\xc3\xa4mningar fr\xc3\xa5n Neolitikum daterat fr\xc3\xa5n runt 7000\xc2\xa0f.Kr.. Nabat\xc3\xa9erna kom till omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 500-talet\xc2\xa0f.Kr. och byggde under de kommande 500 \xc3\xa5ren upp staden Petra. Stadens blomstringstid var under tiden f\xc3\xb6r kung Aretas IV (r. 8\xc2\xa0f.Kr. - 40) d\xc3\xa5 staden hade 30\xc2\xa0000\xc2\xa0inv\xc3\xa5nare. Petra f\xc3\xb6rlorade sin betydelse p\xc3\xa5 100-talet efter att handelsv\xc3\xa4garna \xc3\xa4ndrade sig till att g\xc3\xa5 \xc3\xb6ver Palmyra och R\xc3\xb6da havet i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r genom Petra. Jordb\xc3\xa4vningar \xc3\xa5r 363 och 551 f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde mycket av staden, och Petra blev \xc3\xb6vergivet. _NEWLINE_Petra blev senare en del av romarriket och p\xc3\xa5 600-talet blev den en del av Bysantinska riket och m\xc3\xa5nga byggnader blev till kyrkor. I takt med att stadens livsnerv, den s\xc3\xb6dra sidenv\xc3\xa4gen, ersattes med fartygstrafik s\xc3\xa5 tappade staden alltmer sitt ber\xc3\xa4ttigande. Efter att varit mycket jordb\xc3\xa4vningsdrabbat \xc3\xb6vergavs staden och f\xc3\xb6ll under 1200\xe2\x80\x931300-talet i gl\xc3\xb6mska._NEWLINE_Petra blev k\xc3\xa4nd i v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden f\xc3\xb6rst 1812, d\xc3\xa5 den schweiziske uppt\xc3\xa4cktsresanden Johann Ludwig Burckhardt \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4ckte den.\n_START_SECTION_\nPetra i popul\xc3\xa4rkulturen\n_START_PARAGRAPH_\nPetrea har varit en del av filmerna Indiana Jones och det sista korst\xc3\xa5get (1989), Arabian Nights (1942), Passion in the Desert (1998), Mortal Kombat: Annihilation (1997), Sinbad och tigerns \xc3\xb6ga (1977), Mumien - \xc3\xa5terkomsten (2001) och Transformers: De besegrades h\xc3\xa4mnd (2009). Petra var \xc3\xa4ven med i TV-serien En idiot p\xc3\xa5 resa (2010)._NEWLINE_Agatha Christies tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger filmade roman D\xc3\xb6den till m\xc3\xb6tes utspelas till stor del i Petra._NEWLINE_I Tintinalbumet Koks i lasten (1958) f\xc3\xb6rekommer ett tempel uthugget i en klippv\xc3\xa4gg som tecknaren Herg\xc3\xa9 baserade p\xc3\xa5 Skattkammaren i Petra._NEWLINE_Petra har \xc3\xa4ven varit scen f\xc3\xb6r en rad datorspel s\xc3\xa5som SpyHunter (2001), King's Quest V: Absence Makes the Heart Go Yonder! (1990), Sonic Unleashed, Knights of the Temple: Infernal Crusade (2004) Civilization V (2010) och Civilization VI (2016)."