b'\n_START_ARTICLE_\nKanon\n_START_SECTION_\nKanonr\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nKanonr\xc3\xb6ret eller eldr\xc3\xb6ret \xc3\xa4r den viktigaste delen av en kanon. De \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan alltid tillverkade i n\xc3\xa5gon mycket tjock metall. Gamla tiders kanoner kunde ofta ha v\xc3\xa4ggar som var upp\xc3\xa5t en halv decimeter tjocka. I dessa stoppade man i runda kanonkulor (\xc3\xa4ldre ben\xc3\xa4mning lod). Modernare kanonr\xc3\xb6r \xc3\xa4r inte lika tjocka och \xc3\xa4r dessutom betydligt smidigare. Modernare kanonr\xc3\xb6r \xc3\xa4r inte heller gjorda f\xc3\xb6r kanonkulor utan ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r projektiler. Insidan p\xc3\xa5 modernare kanonr\xc3\xb6r \xc3\xa4r r\xc3\xa4fflad i spiralform. R\xc3\xa4fflornas uppgift \xc3\xa4r att s\xc3\xa4tta projektilen i rotation f\xc3\xb6r att den inte skall tumla utan tr\xc3\xa4ffa m\xc3\xa5let med spetsen f\xc3\xb6rst.\n_START_SECTION_\nKanonkulor\n_START_PARAGRAPH_\nKanonkulor \xc3\xa4r en klotformade projektiler som skjuts ut av en kanon. Kanonkulor gjordes i sten eller j\xc3\xa4rn, men f\xc3\xb6ll ur bruk under 1800-talet.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nKanonen uppfanns i Kina under Songdynastin (960-1279). Efter att krutet f\xc3\xb6rst uppfunnits under Songdynastin och inledningsvis anv\xc3\xa4ndes i exploderade bomber f\xc3\xb6rfinades tekniken och i slutet av dynastin anv\xc3\xa4ndes krutet f\xc3\xb6r att fyra av kanonkulor._NEWLINE_Kanoner b\xc3\xb6rjade dyka upp i Europa p\xc3\xa5 1300-talet. De \xc3\xa4ldsta pj\xc3\xa4serna g\xc3\xb6ts av brons, under 1400-talet b\xc3\xb6rjade man \xc3\xa4ven tillverka kanoner i j\xc3\xa4rn av flera lager med l\xc3\xa4ngsg\xc3\xa5ende j\xc3\xa4rnst\xc3\xa4nger vilka h\xc3\xb6lls samman av p\xc3\xa5krympta ringar av smidesj\xc3\xa4rn._NEWLINE_De tyngre kanonerna g\xc3\xb6ts fortfarande i koppar, senare fr\xc3\xa4mst i brons. Med tiden utvecklades tekniken att tillverka gjutj\xc3\xa4rnskanoner, och redan 1560-talet tillverkades de f\xc3\xb6rsta kanonerna i gjutj\xc3\xa4rn. P\xc3\xa5 grund av att man m\xc3\xa5ste g\xc3\xb6ra gjutgodset betydligt tjockare f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 tillr\xc3\xa4cklig h\xc3\xa5llfasthet fortsatte man dock att tillverka bronskanoner \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1800-talet, trots att j\xc3\xa4rnkanonerna blev betydligt billigare. Fr\xc3\xa5n 1700-talet hade gjutj\xc3\xa4rnskvaliteten f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats s\xc3\xa5 pass att de flesta kanonerna som tillverkades var av j\xc3\xa4rn._NEWLINE_I samband med att de gjutna kanonerna slog igenom b\xc3\xb6rjade man att borra kanonernas lopp, och fick d\xc3\xa4rmed m\xc3\xb6jlighet att ge kanonerna \xc3\xb6nskad kaliber och j\xc3\xa4mnare form._NEWLINE_F\xc3\xb6rf\xc3\xb6rfaringss\xc3\xa4ttet vid kanongjutning var fram till mitten av 1700-talet att eldr\xc3\xb6ren g\xc3\xb6ts \xc3\xb6ver en k\xc3\xa4rna som placerades d\xc3\xa4r pipan skulle sitta. Gjutformen gjordes av lera, fin sand och n\xc3\xb6th\xc3\xa5r. K\xc3\xa4rnan var en smidd j\xc3\xa4rnst\xc3\xa5ng, \xc3\xb6verdragen med en deg av aska, och centrerades i kammarstyckets \xc3\xa4nda av ett i formen insatt kransj\xc3\xa4rn, "galippa", och den andra \xc3\xa4ndan av en av gips och tegelmj\xc3\xb6l f\xc3\xb6rf\xc3\xa4rdigad skiva. Sedan g\xc3\xb6tet svalnat, bortslogs formleran, varefter oj\xc3\xa4mnheter borttogs med hammare, mejsel och fil, f\xc3\xa4ngh\xc3\xa5let borrades, k\xc3\xa4rnan uttogs och loppet utborrades till den best\xc3\xa4mda kalibern. 1756 best\xc3\xa4mdes i Sverige att alla kanoner skull gjutas massiva f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4refter borras f\xc3\xb6r att undvika gallror, dvs h\xc3\xa5l och bl\xc3\xa5sor._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med sent 1870-tal b\xc3\xb6rjade bakladdade pj\xc3\xa4ser ers\xc3\xa4tta mynningsladdade kanoner. F\xc3\xb6rdelarna med bakladdning var flera; det medgav en h\xc3\xb6gre eldhastighet, det gav b\xc3\xa4ttre t\xc3\xa4tning mellan lopp och projektil (vilket resulterade i h\xc3\xb6gre utg\xc3\xa5ngshastighet) och det f\xc3\xb6renklade anv\xc3\xa4ndandet av ett r\xc3\xa4fflat lopp (vilket gav avsev\xc3\xa4rt b\xc3\xa4ttre precision)._NEWLINE_Ungef\xc3\xa4r samtidigt ersattes gjutj\xc3\xa4rnet i eldr\xc3\xb6ren av smidesst\xc3\xa5l. F\xc3\xa4ltkanon m/1881 var den f\xc3\xb6rsta kanonen i Sverige att tillverkas av martinst\xc3\xa5l ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r tackj\xc3\xa4rn. Kort d\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjade man \xc3\xa4ven ta fram specialst\xc3\xa5l, men tillsatser av nickel, krom, mangan, ibland wolfram och molybden f\xc3\xb6r kanontillverkningen. Samtidigt blev det vanligt med mantlade kanoner, d\xc3\xa4r olika typer av st\xc3\xa5l sammanfogats i olika lager, mantlar i kanonens yta.\n_START_SECTION_\nTyp av kanoner\n_START_PARAGRAPH_\nKanoner kan indelas i undergrupper efter olika linjer, som funktionsprincip eller anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5de._NEWLINE_I modern tid kan kanoner f\xc3\xb6rslagsvis delas upp i:\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4ltkanon\n_START_PARAGRAPH_\nKanoner anv\xc3\xa4nda av f\xc3\xa4ltartilleriet. De skjuter normalt flackbaneeld, dvs vid eldgivning har eldr\xc3\xb6ret oftast en upps\xc3\xa4ttning mindre \xc3\xa4n 45\xc2\xb0. F\xc3\xa4ltkanoner har f\xc3\xb6rekommit i ett vitt spann av kalibrar, fr\xc3\xa5n 7,5 cm och upp till 20,3 cm. Moderna f\xc3\xa4ltkanoner \xc3\xa4r oftast mellan 10,5 till 15,5 cm kaliber med en eldr\xc3\xb6rsl\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 40 till 50 g\xc3\xa5nger kalibern._NEWLINE_Det som skiljer en f\xc3\xa4ltkanon fr\xc3\xa5n en haubits \xc3\xa4r att haubitsen har kortare eldr\xc3\xb6r, skjuter kastbaneeld, dvs eldr\xc3\xb6ret har en upps\xc3\xa4ttning \xc3\xb6ver 45\xc2\xb0, och kan laddas med ett flertal olika kraftiga drivladdningar.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4stningskanon\n_START_PARAGRAPH_\nFast monterade pj\xc3\xa4ser i bef\xc3\xa4stningsverk. Fasta bef\xc3\xa4stningar var vanliga i Europa f\xc3\xb6re och efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Pj\xc3\xa4serna hade oftast kalibrar fr\xc3\xa5n 57\xc2\xa0mm upp till cirka 20\xc2\xa0cm. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget \xc3\xa4r det i princip bara Sverige, Schweiz och \xc3\x96sterrike som beh\xc3\xa5llit landf\xc3\xa4stningar i st\xc3\xb6rre omfattning, men alla dessa \xc3\xa4r nu avrustade.\n_START_SECTION_\nBel\xc3\xa4gringskanon\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n kanonernas barndom fram till 1900-talets b\xc3\xb6rjan var bel\xc3\xa4gringsartilleri vanligt f\xc3\xb6rekommande. Som namnet antyder anv\xc3\xa4ndes de vid anfall mot och/eller bel\xc3\xa4gring av f\xc3\xa4stningar. Vid denna tid var kanonerna inte s\xc3\xa5 kraftiga att de f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde skjuta genom kraftiga bef\xc3\xa4stningsmurar. Bel\xc3\xa4gringskanonerna, vilka indelades i grovkalibriga m\xc3\xb6rsare och mer l\xc3\xa4tthanterliga granatkastare (f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4nnu), hade till uppgift att lobba in kulor och granater \xc3\xb6ver f\xc3\xa4stningsmurarna f\xc3\xb6r att orsaka skada inne p\xc3\xa5 f\xc3\xa4stningsomr\xc3\xa5det. K\xc3\xa4nnetecknande f\xc3\xb6r dessa \xc3\xa4r att de skjuter projektilerna med l\xc3\xa5g utg\xc3\xa5ngshastighet i starkt kr\xc3\xb6kta banor.\n_START_SECTION_\nStridsvagnskanon\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av andra v\xc3\xa4rldskriget var de flesta stridsvagnar bev\xc3\xa4pnade med 37\xc2\xa0mm kanoner. Kalibern har sedan \xc3\xb6kat successivt och moderna stridsvagnar har oftast en 120\xc2\xa0mm sl\xc3\xa4tborrad kanon som skjuter pilprojektiler och spr\xc3\xa4nggranater samt andra typer av projektiler f\xc3\xb6r olika \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nLuftv\xc3\xa4rnskanon\n_START_PARAGRAPH_\nPj\xc3\xa4ser som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att beskjuta fr\xc3\xa4mmande flygplan. Luftv\xc3\xa4rnskanoner upp till 57\xc2\xa0mm kaliber \xc3\xa4r oftast helautomatiska med eldhastighet p\xc3\xa5 hundratals skott per minut. I mellankrigstiden och under andra v\xc3\xa4rldskriget utvecklades en rad luftv\xc3\xa4rnskanoner i kalibrar mellan 7,5 och 9,4\xc2\xa0cm, men kalibrar upp till 12\xc2\xa0cm f\xc3\xb6rekom. Dessa pj\xc3\xa4ser var manuellt laddade och hade ofta en eldhastighet mellan 10 och 20 skott per minut. Luftv\xc3\xa4rnskanoner med kaliber st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n 40\xc2\xa0mm \xc3\xa4r idag n\xc3\xa4stan helt ersatta av robotar.'