b'\n_START_ARTICLE_\nIrja Sahlberg\n_START_PARAGRAPH_\nIrja Margareta Sahlberg, f\xc3\xb6dd 11 juni 1904 i \xc3\x85bo, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 21 juni 1972, var en finl\xc3\xa4ndsk folklivsforskare och museitj\xc3\xa4nsteman._NEWLINE_Sahlberg blev filosofie kandidat 1931. Hon tillh\xc3\xb6rde kretsen av unga forskare kring Gabriel Nikander vid \xc3\x85bo Akademi och specialiserade sig p\xc3\xa5 byggnads- och hantverkshistoria. Som Svenska litteraturs\xc3\xa4llskapets stipendiat gjorde hon f\xc3\xa4ltarbeten, mest byggnadsdokumentation i alla delar av Svenskfinland._NEWLINE_Sitt museiarbete b\xc3\xb6rjade Sahlberg p\xc3\xa5 Sagalund i Kimito, och 1937 anst\xc3\xa4lldes hon vid \xc3\x85bo stads historiska museum. Hon ledde det konkreta museiarbetet n\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta delen av Klosterbacken musealiserades och reviderade de stilhistoriska interi\xc3\xb6rerna p\xc3\xa5 \xc3\x85bo slott enligt vetenskapliga principer. \xc3\x85ren 1953\xe2\x80\x931960 var Sahlberg museichef i \xc3\x85bo och efter tj\xc3\xa4nstebyte amanuens till pensioneringen 1968. Under Sahlbergs tid som chef genomdrevs de politiska besluten att den \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende delen av Klosterbacken och g\xc3\xa5rden Qwensel skulle bevaras._NEWLINE_Sahlberg var en pionj\xc3\xa4r inom urban etnologi som i sitt arbete kombinerade historikerns metodik och folklivsforskarens helhetssyn. Hon skrev sj\xc3\xa4lv sina texter p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de svenska och finska. Hon utarbetade de f\xc3\xb6rsta guideb\xc3\xb6ckerna om Sagalunds museum (1934), Klosterbacken (1941), G\xc3\xa5rden Qwensel och apoteksmuseet (1963) samt om museet i T\xc3\xb6vsala (postumt 1974). Hennes bibliografi omfattar cirka 70 titlar. Till de viktigaste h\xc3\xb6r Byggnadsskick och heminredning p\xc3\xa5 Klosterbacken (1941) samt avsnitten om jordbruk och byggnadsskick i Kimitobygdens historia (1942).'