b'\n_START_ARTICLE_\nCharles Macklin\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Macklin, f\xc3\xb6dd 26 september 1699, d\xc3\xb6d 11 juli 1797, ursprungligen Cathal MacLochlainn (eller Charles McLaughlin p\xc3\xa5 engelska), var en sk\xc3\xa5despelare och dramatiker fr\xc3\xa5n Culdaff, en by som ligger p\xc3\xa5 halv\xc3\xb6n Inishowen i Irland. Macklin b\xc3\xb6rjade sin karri\xc3\xa4r som sk\xc3\xa5despelare i Bristol. Han ans\xc3\xa5gs vara en av de mest framst\xc3\xa5ende sk\xc3\xa5despelarna under sin tid, och spelade b\xc3\xa5de tragedi och komedi. Mest ber\xc3\xb6md blev han f\xc3\xb6r sin roll som Shylock i K\xc3\xb6pmannen i Venedig. Han \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att ha m\xc3\xb6rdat en man i samband med ett gr\xc3\xa4l \xc3\xb6ver en peruk p\xc3\xa5 Drury Lane-teatern, han \xc3\xa5talades men fick inget straff.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nMacklin tros vara f\xc3\xb6dd p\xc3\xa5 Irland 1699 och flyttade till England antingen 1725 eller 1726 \xe2\x80\x93 olika k\xc3\xa4llor uppger olika f\xc3\xb6delsedatum. Enligt hans egna ord var han f\xc3\xb6dd "under det sista \xc3\xa5ret av f\xc3\xb6rra seklet", vilket skulle betyda att han var f\xc3\xb6dd 1699. Enligt Thomas Kirkman och William Cooke i Eminent Actors, ska William MacLochlainn, fader till Charles Macklin, f\xc3\xa5tt en dotter och en son, f\xc3\xb6dda tv\xc3\xa5 m\xc3\xa5nader f\xc3\xb6re slaget vid Boyne, som \xc3\xa4gde rum 1690. The Monthly Mirror, fr\xc3\xa5n februari 1796, ett \xc3\xa5r f\xc3\xb6re hans d\xc3\xb6d, uppgav att "Macklin, enligt detta uttalande m\xc3\xa5ste [...] vara 106 \xc3\xa5r, eller d\xc3\xa4romkring", men om man utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n att han f\xc3\xb6ddes 1699 s\xc3\xa5 var han inte mer \xc3\xa4n 97 \xc3\xa5r gammal. Hans familjenamn var McLaughlin, men han \xc3\xa4ndrade det till Macklin f\xc3\xb6r den engelska scenen. Han fann arbete som sk\xc3\xa5despelare i London, men hans breda accent var ett hinder f\xc3\xb6r framg\xc3\xa5ng. Han kunde s\xc3\xa5ledes inte hitta ett stadigt teaterhem f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n han spelade en liten roll i Henry Fieldings Coffee-House Politician i Lincoln\'s Inn Fields \xc3\xa5r 1725. Efter detta b\xc3\xb6rjade han arbeta f\xc3\xb6r Drury Lane-teatern, som sk\xc3\xa5despelare och som regiss\xc3\xb6r tillsammans med James Quin. Deras f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande var professionellt, men fullt av fientlighet. Macklin \xc3\xa4gnade en stor del av sina memoarer \xc3\xa5t den oenighet som r\xc3\xa5dde mellan honom och Quin. Macklin medger i dem att "ingenting annat \xc3\xa4n behovet av verksamheten n\xc3\xa5gonsin skulle f\xc3\xa5 dem att umg\xc3\xa5s tillsammans". Efter ett antal meningsskiljaktigheter under \xc3\xa5r 1741\xe2\x80\x9342 s\xc3\xa5 best\xc3\xa4mde sig Macklin och n\xc3\xa4stan hela Drury Lane-verksamheten f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka finna arbete n\xc3\xa5gon annanstans.\n_START_SECTION_\nShylock och andra roller\n_START_PARAGRAPH_\nMacklins viktigaste roll, den som gav honom stj\xc3\xa4rnstatus i sjuttonhundratalets London, var Shylock i K\xc3\xb6pmannen i Venedig. Under flera decennier var den popul\xc3\xa4ra versionen av pj\xc3\xa4sen en "fast" text av George Granville, med titeln Juden i Venedig. I den har m\xc3\xa5nga roller ut\xc3\xb6kats, medan Shylock och andra roller f\xc3\xb6rkortas. Sjuttonhundratalets publik var vana vid att se en komisk Shylock, ofta kl\xc3\xa4dd i en r\xc3\xb6d peruk och en stor n\xc3\xa4sa, liknande commedia dell\'arte figuren Pantalone._NEWLINE_Macklin ville spela denna karakt\xc3\xa4r p\xc3\xa5 ett annorlunda s\xc3\xa4tt. Macklin \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde inte till Shakespeares manus, men han gjorde sina egna \xc3\xa4ndringar i Shakespeares manus som l\xc3\xa5g mycket n\xc3\xa4rmare originalet \xc3\xa4n Granvilles text, och ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att gestalta Shylock som en typisk komisk och narraktig Pantalone, gjorde Macklin research inf\xc3\xb6r sin roll. Han studerade Josefus Antiquitates Judaicae, och observerade det judiska folket i London. Han l\xc3\xa4rde sig att italienska judar, s\xc3\xa4rskilt fr\xc3\xa5n Venedig, var k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r att b\xc3\xa4ra r\xc3\xb6da hattar, s\xc3\xa5 han tog det som en grund f\xc3\xb6r sin dr\xc3\xa4kt. Hans gestaltning av Shylock var m\xc3\xb6rkare \xc3\xa4n Granvilles, en karakt\xc3\xa4r som samtidigt var b\xc3\xa5de seri\xc3\xb6s och mycket satirisk._NEWLINE_Slutligen kom premi\xc3\xa4r. Trofastheten till Shakespeares ursprungliga avsikt f\xc3\xb6r karakt\xc3\xa4ren, kombinerat med Macklins revolutionerande metod att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka sig p\xc3\xa5 ett visst sken av realism i framf\xc3\xb6randet, resulterade i appl\xc3\xa5der. Macklin sj\xc3\xa4lv sade "n\xc3\xa4r jag kom tillbaka till logen efter det att pj\xc3\xa4sen var \xc3\xb6ver, var d\xc3\xa4r tr\xc3\xa5ngt med adel och kritiker, som alla komplimenterade mig p\xc3\xa5 det varmaste och mest gr\xc3\xa4nsl\xc3\xb6sa s\xc3\xa4tt". George II av Storbritannien s\xc3\xa5g pj\xc3\xa4sen och blev s\xc3\xa5 r\xc3\xb6rd att han inte kunde somna den natten. En \xc3\xa5sk\xc3\xa5dare i publiken ber\xc3\xb6mde insatsen med orden "This is the Jew / That Shakespeare drew"._NEWLINE_M\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte kopiera Macklins framf\xc3\xb6rande av Shylock, men ingen av de sex akt\xc3\xb6rer som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte sig p\xc3\xa5 rollen p\xc3\xa5 den rivaliserande Covent Garden-teatern fr\xc3\xa5n 1744 till 1746 kunde matcha Macklins lovord som han hade f\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r sin Shylock. Macklin sj\xc3\xa4lv lyckades heller inte \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffa sin prestation som Shylock. Han hade en varierad karri\xc3\xa4r, fylld med minst 490 roller, men ingen av dem kom ens i n\xc3\xa4rheten av tumultet som hans Shylock orsakat. \xc3\x84ven hans tv\xc3\xa5 n\xc3\xa4rmsta lovordade roller fr\xc3\xa5n The Confederacy och Love for Love, var roller som syftade till att efterlikna Shylock. Han spelade Shylock under n\xc3\xa4stan femtio \xc3\xa5r, liksom Jago i Othello och sp\xc3\xb6ket i Hamlet. I Ben Jonsons Volpone, spelade han Mosca. Han var skaparen av Sir Pertinax Macsycophant, en ber\xc3\xb6md burlesk karakt\xc3\xa4r, och han spelade Macbeth p\xc3\xa5 Royal Opera House 1772, i en produktion med autentiska skotska kostymer._NEWLINE_Tillsammans med David Garrick, hans elev och v\xc3\xa4n, revolutionerade Macklin sk\xc3\xa5despeleriet p\xc3\xa5 1700-talet. Garrick och Macklin f\xc3\xb6ll slutligen is\xc3\xa4r i mitten av 1740-talet, beroende p\xc3\xa5 en motg\xc3\xa5ng i Macklins karri\xc3\xa4r samtidigt som Garrick drev sin egen karri\xc3\xa4r. Macklin, som d\xc3\xa5 var scenchef p\xc3\xa5 Drury Lane, deltog i en sk\xc3\xa5despelarstrejk. N\xc3\xa4r akt\xc3\xb6rerna, ledda av Garrick, tvingades att acceptera \xc3\xa4garens villkor var de tvungna att \xc3\xb6verge Macklin, som i egenskap av scenchef snarare borde ha d\xc3\xa4mpat akt\xc3\xb6rernas strejk \xc3\xa4n att delta i den. Macklin k\xc3\xa4nde sig f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dd av Garrick och av de andra akt\xc3\xb6rerna._NEWLINE_Macklin l\xc3\xa4mnade scenen \xc3\xa5r 1753, efter detta \xc3\xb6ppnade han en krog d\xc3\xa4r han gav en nattlig f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sning f\xc3\xb6ljd av en debatt, som Macklin kallade f\xc3\xb6r brittiska inkvisitionen. Kv\xc3\xa4llen b\xc3\xb6rjade med en f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sning av Macklin. Enligt vissa historier h\xc3\xa4vdade Macklin att han hade ett s\xc3\xa5dant bra minne att han kunde recitera vilket tal som helst efter att endast ha l\xc3\xa4st igenom det en g\xc3\xa5ng. Som en utmaning, skrev Samuel Foote The Great Panjandrum, en nonsensdikt avsedd att vara s\xc3\xa4rskilt sv\xc3\xa5rt att memorera. Ordet panjandrum har sedan hittat in i det engelska spr\xc3\xa5ket._NEWLINE_Macklin \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till scenen, men gick till slut i pension 1789, d\xc3\xa5 han f\xc3\xb6rstod att han inte l\xc3\xa4ngre mindes hela delen av Shylock. Han levde ytterligare \xc3\xa5tta \xc3\xa5r, med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n int\xc3\xa4kterna fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 av sina b\xc3\xa4sta pj\xc3\xa4ser The Man of the World och Love in a Maze.\n_START_SECTION_\nSkrivet\n_START_PARAGRAPH_\nMacklin skrev m\xc3\xa5nga teaterpj\xc3\xa4ser, bland annat Love a la Mode (1759), The School for Husbands, or The Married Libertine (1761), och The Man of the World (1781). The True-Born Irishman (1763) var framg\xc3\xa5ngsrik i Irland, men inte i England.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ktenskap\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Macklin gifte sig med sin forna \xc3\xa4lskarinna Ann Grace 1739. Deras dotter, Mary Macklin (cirka 1734 till 1781), var en v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nd sk\xc3\xa5despelerska i sin egen tid. Hans fru dog i december 1758. Han gifte sig igen n\xc3\xa4sta \xc3\xa5r, med Elizabeth Jones.\n_START_SECTION_\nJuridiska problem\n_START_PARAGRAPH_\nMacklin levde ett stormigt liv och var ofta inblandad i r\xc3\xa4ttsprocesser. Ibland agerade han som sin egen advokat. \xc3\x85r 1735 gr\xc3\xa4lade han med en kollega vid namn Thomas Hallam, som han av misstag d\xc3\xb6dade genom att sticka sin k\xc3\xa4pp genom Hallams \xc3\xb6ga. De hade gr\xc3\xa4lat \xc3\xb6ver en peruk medan de utf\xc3\xb6rde en ny fars, Trick for Trick. H\xc3\xa4ndelsen intr\xc3\xa4ffade i scenrummet p\xc3\xa5 Drury Lane-teatern, inf\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga vittnen och Macklin, som efter det pl\xc3\xb6tsliga anfallet, var ledsen \xc3\xb6ver vad han gjort ordnade en l\xc3\xa4kare som sk\xc3\xb6tte om Hallam. Tyv\xc3\xa4rr hade k\xc3\xa4ppen genomborrat Hallams \xc3\xb6ga och g\xc3\xa5tt in i hans hj\xc3\xa4rna och han dog en dag senare. Macklin \xc3\xa5talades f\xc3\xb6r mord. Han genomf\xc3\xb6rde sitt eget f\xc3\xb6rsvar, och kom, fast han inte frik\xc3\xa4ndes fr\xc3\xa5n skuld, undan med dr\xc3\xa5p. Straffet f\xc3\xb6r dr\xc3\xa5p var att st\xc3\xa4mpla bokstaven "M" p\xc3\xa5 handen, dock inte med ett varmt utan med ett kallt j\xc3\xa4rn. Men det finns inga bevis p\xc3\xa5 att detta straff faktiskt verkst\xc3\xa4lldes i Macklins fall. Han hotades med avsked fr\xc3\xa5n teatern men ist\xc3\xa4llet s\xc3\xa5 betalade han f\xc3\xb6r sitt brott.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6d\n_START_PARAGRAPH_\nMacklin levde ett l\xc3\xa5ngt liv och kan ha d\xc3\xb6tt som en hundra\xc3\xa5ring, \xc3\xa4ven om det inte \xc3\xa4r utan tvekan. Hans andra hustru angav hans f\xc3\xb6delse\xc3\xa5r som 1690 f\xc3\xb6r den minnestavla som finns uppsatt i St Pauls kyrka i stadsdelen Covent Garden i London, n\xc3\xa5got som skulle inneb\xc3\xa4ra att han var 107 \xc3\xa5r vid sin d\xc3\xb6d, men andra har f\xc3\xb6reslagit att han f\xc3\xb6ddes 1699 eller 1710. Hans minnestavla visar en dolk som genomborrar \xc3\xb6gat i en teatermask, en sorglig h\xc3\xa4nvisning till hans gr\xc3\xa4l med Thomas Hallam._NEWLINE_Macklins minne best\xc3\xa5r \xc3\xa4n idag i hans hemtrakt Inishowen, d\xc3\xa4r Charles Macklins h\xc3\xb6stskola h\xc3\xa5lls varje \xc3\xa5r i oktober i byn Culdaff.'