b'\n_START_ARTICLE_\nChincoteagueponny\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nExakt hur Assateague- och Chincoteagueponnyerna hamnade p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna \xc3\xa4r ganska oklart, \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r de forskare som dokumenterar och forskar om rasen. \xc3\x84nda fram till 1933 hade \xc3\xb6n Assateague f\xc3\xb6rbindelse med fastlandet men efter flera h\xc3\xa5rda stormar runt kusterna skildes \xc3\xb6n fr\xc3\xa5n fastlandet genom ett smalt sund. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tror man att dessa ponnyer utvecklats ur flera olika h\xc3\xa4star som kom dit via fastlandet. Det finns \xc3\xa4ven en historia om hur ett fartyg fr\xc3\xa5n Spanien lastat med bland annat spanska h\xc3\xa4star f\xc3\xb6rliste utanf\xc3\xb6r Virginia och Marylands kuster och flera h\xc3\xa4star skulle ha simmat i land p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna men det finns inga bevis som styrker detta. _NEWLINE_Teorier finns \xc3\xa4ven om att ponnyerna \xc3\xa4r \xc3\xa4ttlingar till h\xc3\xa4star som rymde eller sl\xc3\xa4pptes fria av de spanska kolonisat\xc3\xb6rerna p\xc3\xa5 1600-talet under bos\xc3\xa4ttningen av Amerika. 1669 inf\xc3\xb6rdes en h\xc3\xa4stskatt p\xc3\xa5 fastlandet och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kan b\xc3\xb6nderna ha skeppat h\xc3\xa4starna till \xc3\xb6n Chincoteague f\xc3\xb6r att slippa betala. Vid ebb kan \xc3\xa4ven ponnyerna ha vadat \xc3\xb6ver till Assateague vilket skulle f\xc3\xb6rklara de ponnyer som levde p\xc3\xa5 den \xc3\xb6n. Detta skulle g\xc3\xb6ra att ponnyerna hade en gemensam grund och en bra blandning av olika raser och efter hand utvecklades till de ponnyer som lever d\xc3\xa4r idag, bland annat genom att \xc3\xb6verleva p\xc3\xa5 att \xc3\xa4ta vilda nypon, t\xc3\xa5ng och strandgr\xc3\xa4s, \xc3\xa4ven om detta h\xc3\xa4mmade deras utveckling n\xc3\xa5got. Det enda forskarna vet med s\xc3\xa4kerhet \xc3\xa4r att ponnyerna har utvecklats med hj\xc3\xa4lp av de h\xc3\xa4star om f\xc3\xb6rdes fr\xc3\xa5n Europa till Amerika av kolonisat\xc3\xb6rer och nybyggare efter uppt\xc3\xa4ckten, d\xc3\xa5 h\xc3\xa4star inte hade existerat i Nord- eller Sydamerika i n\xc3\xa4stan en miljon \xc3\xa5r. _NEWLINE_Det skulle dr\xc3\xb6ja \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1920-talet innan man intresserade sig f\xc3\xb6r de vilda h\xc3\xa4starna p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna. Det var brandk\xc3\xa5ren i Chincoteague som gjorde deras existens k\xc3\xa4nd. Djuren var d\xc3\xa5 i d\xc3\xa5ligt skick, bland annat genom att de stannade i v\xc3\xa4xten, utvecklades d\xc3\xa5ligt och ibland f\xc3\xb6ddes med defekter och missbildningar. Genast b\xc3\xb6rjade man f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra ponnystammen genom inkorsningar av Shetlandsponnyer och Welshponnyer men \xc3\xa4nnu mer udda \xc3\xa4r utavel med American Paint Horse eller Pinto. Pintons inflytande m\xc3\xa4rks genom att m\xc3\xa5nga av dagens ponnyer \xc3\xa4r sk\xc3\xa4ckar och har vissa drag som p\xc3\xa5minner mer om en stor h\xc3\xa4st \xc3\xa4n en ponny. _NEWLINE_Chincoteagueponnyerna blev mer k\xc3\xa4nda \xc3\xa5r 1947 d\xc3\xa5 barnboken Misty of Chincoteague (Misty, h\xc3\xa4sten fr\xc3\xa5n havet) kom ut. Den skrevs av Marguerite Henry som precis hade k\xc3\xb6pt ett f\xc3\xb6l p\xc3\xa5 auktionen i Chincoteague. 1961 filmades boken under titeln Misty av Twentieth Century Fox. Med boken och filmen \xc3\xb6kade intresset f\xc3\xb6r de sm\xc3\xa5 ponnyerna och den kraftigt stigande f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen bidrog till att de ekonomiska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna att skydda och f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra stammen blev avsev\xc3\xa4rt b\xc3\xa4ttre. Tusentals bes\xc3\xb6kare kom till \xc3\xb6arna f\xc3\xb6r att betrakta de halvvilda ponnyerna._NEWLINE_1943 uppstod dock en konflikt mellan brandk\xc3\xa5ren och den federala viltv\xc3\xa5rdsf\xc3\xb6reningen d\xc3\xa5 \xc3\xb6n egentligen var menad att vara ett f\xc3\xa5gelreservat och ponnyerna trampade ner de dammar som man byggt till f\xc3\xa5glarna. Myndigheterna satte d\xc3\xa5 upp st\xc3\xa4ngsel f\xc3\xb6r att skydda dammarna och ponnyerna h\xc3\xa4nvisades till en l\xc3\xa5gt liggande och sank del av \xc3\xb6n som inte var st\xc3\xb6rre 3\xc2\xa0600 hektar. Betet blev d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu s\xc3\xa4mre f\xc3\xb6r ponnyerna, som inte heller kunde ta sig ner till havet under sommarens myggpl\xc3\xa5ga. En del individer hade blivit h\xc3\xa4nvisade till havsstr\xc3\xa4nderna ist\xc3\xa4llet, och dessa ponnyer dog hastigt under en storm 1962. Inh\xc3\xa4gnaderna stoppade ponnyerna fr\xc3\xa5n att komma bort fr\xc3\xa5n stranden, och v\xc3\xa5gorna drog med sig dessa ponnyer ut till havs. _NEWLINE_Idag \xc3\xa4r det brandk\xc3\xa5ren i Chincoteague och Marylands parkmyndighet som tar hand om h\xc3\xa4starna. En g\xc3\xa5ng om \xc3\xa5ret organiserar de Pony Penning Days som alltid sker sista torsdagen och fredagen i juli. D\xc3\xa5 samlar brandm\xc3\xa4nnen ihop h\xc3\xa4starna och l\xc3\xa5ter dem simma \xc3\xb6ver den smala kanalen som d\xc3\xa5 ligger i ebb till grann\xc3\xb6n Chincoteague. De samlas i inh\xc3\xa4gnader och n\xc3\xa5gra utvalda 1-\xc3\xa5ringar auktioneras ut. Int\xc3\xa4kterna g\xc3\xa5r till att sk\xc3\xb6ta och beskydda hjorden. Idag \xc3\xa4r ponnyn relativt skyddad och antalet individer \xc3\xa4r noggrant kontrollerade f\xc3\xb6r att de inte ska bli f\xc3\xb6r f\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nPonnyn har tyv\xc3\xa4rr m\xc3\xa5nga problem som kommer av okontrollerad avel och det d\xc3\xa5liga bete som finns p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. Utavel med andra raser har dock hj\xc3\xa4lpt rasen avsev\xc3\xa4rt. Pintons inflytande syns tydligt i huvudet som mer liknar en stor h\xc3\xa4sts huvud \xc3\xa4n ponnyhuvud. Huvudet \xc3\xa4r bland annat ganska l\xc3\xa5ngt p\xc3\xa5 en smal hals. De har en l\xc3\xa5ng och smal rygg och ett sluttande kors. _NEWLINE_De h\xc3\xa4star som s\xc3\xa4ljs p\xc3\xa5 auktionen brukar bli utm\xc3\xa4rkta ridponnyer f\xc3\xb6r barn \xc3\xa4ven om rasen fortfarande har n\xc3\xa5gra exteri\xc3\xb6ra fel. Uppv\xc3\xa4xten med d\xc3\xa5ligt bete och tufft klimat har gjort ponnyn h\xc3\xa4rdig, t\xc3\xa5lig och billig i drift.'