b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan f\xc3\xb6rdes till Gr\xc3\xb6nland med Thulefolket p\xc3\xa5 1200-talet. Vilka spr\xc3\xa5k som talades av de \xc3\xa4ldre Saqqaq- och Dorsetkulturerna p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt._NEWLINE_De f\xc3\xb6rsta beskrivningarna av gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan kommer fr\xc3\xa5n 1600-talet. N\xc3\xa4r danska mission\xc3\xa4rerna anl\xc3\xa4nde i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet och den danska kolonialismen p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland inleddes, b\xc3\xb6rjade man sammanst\xc3\xa4lla ordb\xc3\xb6cker och beskriva grammatiken. Mission\xc3\xa4ren Paul Egede skrev den f\xc3\xb6rsta gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska ordboken 1750, och den f\xc3\xb6rsta grammatiken 1760._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n den danska koloniseringen p\xc3\xa5 1700-talet tills det gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska hemstyret inf\xc3\xb6rdes 1979 utsattes gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan f\xc3\xb6r tilltagande tryck fr\xc3\xa5n danskan. P\xc3\xa5 1950-talet syftade Danmarks spr\xc3\xa5kpolitik till att ers\xc3\xa4tta gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska med danska. S\xc3\xa4rskild betydelse hade att h\xc3\xb6gre utbildning och officiella funktioner sk\xc3\xb6ttes p\xc3\xa5 danska._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1851 till 1973 skrevs gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan med en komplicerad stavning som utvecklats av mission\xc3\xa4ren Samuel Kleinschmidt. 1973 inf\xc3\xb6rdes en ny stavning som syftade till att n\xc3\xa4rma skriftspr\xc3\xa5ket till talspr\xc3\xa5ket, som hade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats avsev\xc3\xa4rt sedan Kleinschmidts tid. Reformen var effektiv och under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren \xc3\xb6kade l\xc3\xa4s- och skrivkunnigheten p\xc3\xa5 gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska._NEWLINE_En annan utveckling som st\xc3\xa4rkte gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan var den "gr\xc3\xb6nlandiseringspolitik" som inleddes med att hemstyre inf\xc3\xb6rdes 1979. Denna politik har verkat f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4nda den tidigare utvecklingen mot marginalisering av gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan genom att g\xc3\xb6ra den till officiellt undervisningsspr\xc3\xa5k. Det faktum att gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska har blivit det enda spr\xc3\xa5k som anv\xc3\xa4nds i grundskolan har lett till att enspr\xc3\xa5kigt danska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar i dag har barn som \xc3\xa4r tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga p\xc3\xa5 danska och gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska._NEWLINE_F\xc3\xb6re juni 2009 delade gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan st\xc3\xa4llningen som officiellt spr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland med danskan. Sedan dess har gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan blivit det enda officiella spr\xc3\xa5ket. Detta har gjort gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan till ett unikt exempel p\xc3\xa5 ett inhemskt amerikanskt spr\xc3\xa5k som fungerar som enda officiella spr\xc3\xa5k i ett sj\xc3\xa4lvstyrande land, men spr\xc3\xa5ket bed\xc3\xb6ms fortfarande vara "s\xc3\xa5rbart" av Unescos r\xc3\xb6da bok \xc3\xb6ver hotade spr\xc3\xa5k. Gr\xc3\xb6nland har en l\xc3\xa4skunnighetsgrad p\xc3\xa5 100\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nFonologi\n_START_PARAGRAPH_\nBokst\xc3\xa4ver mellan snedstreck // anger fonematisk transkription, bokst\xc3\xa4ver inom hakparentes [ ] anger fonetisk transkription och bokst\xc3\xa4ver inom vinkelparentes <> anger gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndsk standardstavning.\n_START_SECTION_\nFonologiska begr\xc3\xa4nsningar\n_START_PARAGRAPH_\nStavelsen i kalaallisut \xc3\xa4r enkel. Till\xc3\xa5tna stavelser \xc3\xa4r (K)(V)V(K), d\xc3\xa4r K \xc3\xa4r en konsonant och V \xc3\xa4r en vokal och VV \xc3\xa4r en dubbel vokal eller ett finalt /ai/. Inhemska ord kan bara b\xc3\xb6rja p\xc3\xa5 vokal eller  /p, t, k, q, s, m, n/. De kan bara sluta p\xc3\xa5 vokal, /p, t, k, q/ eller, s\xc3\xa4llsynt, /n/. Konsonantkluster f\xc3\xb6rekommer endast \xc3\xb6ver stavelsegr\xc3\xa4nser och genomg\xc3\xa5r regressiva assimilationer som omvandlar dem till geminator. Alla icke-nasala konsonanter i ett kluster \xc3\xa4r tonl\xc3\xb6sa.\n_START_SECTION_\nProsodi\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskans prosodi inneh\xc3\xa5ller inte betoning som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig kategori. I st\xc3\xa4llet best\xc3\xa4ms prosodin av ordton och l\xc3\xa4ngd. Intonationen influeras av stavelsetyngd: tunga stavelser uttalas p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som kan uppfattas som betoning. Tunga stavelser \xc3\xa4r bland andra stavelser med l\xc3\xa5nga vokaler och stavelser f\xc3\xb6re konsonantkluster. Den sista stavelsen betonas i ord med f\xc3\xa4rre \xc3\xa4n fyra stavelser som saknar l\xc3\xa5nga vokaler eller konsonantkluster. Tredje stavelsen fr\xc3\xa5n slutet betonas i ord med fler \xc3\xa4n fyra stavelser som alla \xc3\xa4r l\xc3\xa4tta. I ord med m\xc3\xa5nga tunga stavelser betraktas stavelser med l\xc3\xa5nga vokaler som tyngre \xc3\xa4n stavelser f\xc3\xb6re konsonantkluster._NEWLINE_Geminator uttalas som l\xc3\xa5nga konsonanter, n\xc3\xa4stan exakt dubbelt s\xc3\xa5 l\xc3\xa5nga som en enkel konsonant._NEWLINE_Intonation i indikativsatser stiger vanligen p\xc3\xa5 tredje stavelsen fr\xc3\xa5n slutet, faller p\xc3\xa5 n\xc3\xa4st sista stavelsen och stiger p\xc3\xa5 sista stavelsen. Intonationen i fr\xc3\xa5gesatser stiger p\xc3\xa5 n\xc3\xa4st sista och sjunker p\xc3\xa5 sista stavelsen.\n_START_SECTION_\nMorfofonologi\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskans fonologi urskiljer sig fr\xc3\xa5n de andra inuitspr\xc3\xa5ken genom ett antal assimilationer. _NEWLINE_Gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndsk fonologi till\xc3\xa5ter kluster, men inte kluster av tv\xc3\xa5 olika konsonanter s\xc3\xa5vida inte den f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r /r/. Den f\xc3\xb6rsta konsonanten i ett kluster assimileras alltid till den andra, vilket producerar en geminerad konsonant. Geminatan /tt/ uttalas [ts] och skrivs <ts>. Geminatan /ll/ uttalas [\xc9\xac\xcb\x90]. Geminatan /\xc9\xa1\xc9\xa1/ uttalas [\xc3\xa7\xcb\x90]. Geminatan /\xca\x81\xca\x81/ uttalas [\xcf\x87\xcb\x90]. Geminatan /vv/ uttalas [f\xcb\x90] och skrivs <ff>. /v/ uttalas och skrivs ocks\xc3\xa5 [f] efter /r/. _NEWLINE_Dessa assimilationer inneb\xc3\xa4r att ett de mest igenk\xc3\xa4nnbara orden p\xc3\xa5 inuktitut, iglu ("hus"), heter illu p\xc3\xa5 gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska, d\xc3\xa4r konsonantklustret /\xc9\xa1l/ i inuktitut assimileras till en tonl\xc3\xb6s lateral affrikata. Och sj\xc3\xa4lva ordet inuktitut blir \xc3\xb6versatt till kalaallisut inuttut. Den \xc3\xa4ldre gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska diftongen /au/ har assimilerats till /aa/._NEWLINE_Konsonanten /v/ har f\xc3\xb6rsvunnit mellan /u/ och /i/ eller /a/. Detta betyder att affix som inleds med -va eller -vi har former utan [v] n\xc3\xa4r de fogas till ordstammar som slutar p\xc3\xa5 /u/._NEWLINE_Vokalen /i/ i modern gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska \xc3\xa4r ett resultat av en historisk sammansm\xc3\xa4ltning av de protoeskim\xc3\xa5iskaleutiska vokalerna *i och *\xc9\xaa. Den fj\xc3\xa4rde vokalen fanns fortfarande kvar i \xc3\xa4ldre gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska, som Hans Egede omvittnat. I modern v\xc3\xa4stgr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska kan skillnaden mellan de tv\xc3\xa5 ursprungliga vokalerna endast urskiljas morfofonologiskt i vissa kontexter. Den vokal som ursprungligen var *\xc9\xaa har varianten [a] n\xc3\xa4r den f\xc3\xb6reg\xc3\xa5r en annan vokal och f\xc3\xb6rsvinner ibland f\xc3\xb6re vissa suffix._NEWLINE_Graden av assimilation av konsonantkluster \xc3\xa4r ett viktigt dialektalt drag som skiljer polareskim\xc3\xa5iska,  inuktun, som fortfarande till\xc3\xa5ter vissa ogeminerade konsonantkluster, fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4st- och \xc3\xb6stgr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska. \xc3\x96stgr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska har skiftat n\xc3\xa5gra geminerade konsonanter, till exempel [\xc9\xac\xcb\x90] till [t\xcb\x90]. P\xc3\xa5 tunumiisut \xc3\xa4r exempelvis namnet p\xc3\xa5 staden Scoresbysund Ittoqqotoormiit vilket skulle bli Illoqqortoormiut p\xc3\xa5 kalaallisut.\n_START_SECTION_\nGrammatik\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskans morfologi \xc3\xa4r synnerligen syntetisk och uteslutande suffigerande, med undantag av ett enda mycket begr\xc3\xa4nsat och fossiliserat demonstrativt prefix. Den skapar mycket l\xc3\xa5nga ord genom att l\xc3\xa4gga till kedjor av suffix till en ordstam. I princip finns det ingen gr\xc3\xa4ns f\xc3\xb6r hur l\xc3\xa5ngt ett gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskt ord kan bli, men i praktiken \xc3\xa4r ord med fler \xc3\xa4n ett halvdussin avledningssuffix inte s\xc3\xa5 vanliga, och det genomsnittliga antalet morfem per ord \xc3\xa4r 3 till 5. Spr\xc3\xa5ket nyttjar omkring 318 b\xc3\xb6jningssuffix och mellan fyra och fem hundra avledningssuffix. _NEWLINE_Det finns f\xc3\xa5 sammansatta ord, men m\xc3\xa5nga avledda. Grammatiken till\xc3\xa4mpar en blandning av huvudmarkering och dependentmarkering: b\xc3\xa5de agens och patiens markeras p\xc3\xa5 predikatet och \xc3\xa4gare markeras p\xc3\xa5 substantiv, och underordnade nominalfraser b\xc3\xb6js efter kasus. Gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska \xc3\xa4r ett ergativspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Spr\xc3\xa5ket urskiljer fyra personer (1:a, 2:a, 3:e och 4:e eller 3:e reflexiv (se Obviation och switch-reference), tv\xc3\xa5 numerus (singular och plural; ingen dualis som i inuktitut), \xc3\xa5tta modus (indikativ, participialis, imperativ, optativ, preteritum konjunktiv, futurum konjunktiv och habituell konjunktiv) och \xc3\xa5tta kasus (absolutiv, ergativ, ekvativ, instrumentalis, lokativ, allativ, ablativ och prolativ). Verben b\xc3\xb6js efter b\xc3\xa5de subjekt och objekt. Possessiva nominalfraser b\xc3\xb6js efter sin \xc3\xa4gare, liksom efter kasus._NEWLINE_I detta avsnitt skrivs exemplen med gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndsk standardstavning f\xc3\xb6rutom att morfemgr\xc3\xa4nser anges med bindestreck.\n_START_SECTION_\nSamordning och underordning\n_START_PARAGRAPH_\nSyntaktisk samordning och underordning utf\xc3\xb6rs genom att man kombinerar predikat i \xc3\xb6verordnade modus (indikativ, interrogativ, imperativ, optativ) med predikat i underordnade modus (konditionalis, kausativ, kontemporativ och participialis). Kontemporativen har b\xc3\xa5de samordnande och underordnande funktioner beroende p\xc3\xa5 kontext. Huvudsatsens och bisatsernas ordning \xc3\xa4r relativt fri och beror mestadels p\xc3\xa5 pragmatiska \xc3\xb6verv\xc3\xa4gningar.\n_START_SECTION_\nVerb\n_START_PARAGRAPH_\nDe gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska verbens morfologi \xc3\xa4r ytterst komplex. De tv\xc3\xa5 huvudprocesserna \xc3\xa4r b\xc3\xb6jning och avledning. B\xc3\xb6jningsmorfologin omfattar processerna obligatorisk b\xc3\xb6jning i modus, person och diates (tempus/aspekt \xc3\xa4r inte en b\xc3\xb6jningskategori p\xc3\xa5 gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska). Avledningsmorfologin modifierar verbens betydelser p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som liknar det som uttrycks med adverb i exempelvis svenskan. Det finns hundratals s\xc3\xa5dana avledningssuffix. M\xc3\xa5nga av dessa suffix \xc3\xa4r s\xc3\xa5 semantiskt framtr\xc3\xa4dande att de ofta kallas postbas i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r suffix, s\xc3\xa4rskilt i den amerikanska traditionen av eskim\xc3\xa5isk grammatik. S\xc3\xa5dana semantiskt "tunga" suffix kan uttrycka begrepp s\xc3\xa5som "att ha", "att vara", "att s\xc3\xa4ga" eller "att t\xc3\xa4nka". Det gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska verbet best\xc3\xa5r av en ordstam + avledningssuffix/postbaser + b\xc3\xb6jningssuffix. Tempus och aspekt markeras med valfria suffix som f\xc3\xb6rekommer mellan avledningssuffixen och b\xc3\xb6jningssuffixen.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xb6jning\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska verb kongruerar med agens och patiens och b\xc3\xb6js dessutom i modus och diates. Det finns \xc3\xa5tta modus, av vilka fyra anv\xc3\xa4nds i huvudsatser och fyra i bisatser. De fyra huvudsatsmodusen \xc3\xa4r indikativ, interrogativ, imperativ och optativ. De fyra bisatsmodusen \xc3\xa4r kausativ, konditionalis, kontemporativ och participialis. Verbr\xc3\xb6tter kan ha transitiva, intransitiva eller negativa b\xc3\xb6jningar, s\xc3\xa5 att alla \xc3\xa5tta modussuffix har dessa tre former. B\xc3\xb6jningssystemet kompliceras ytterligare av det faktum att transitiva suffix kodar in b\xc3\xa5de agens och patiens i ett enda morfem, s\xc3\xa5 att det kr\xc3\xa4vs upp till 48 olika suffix f\xc3\xb6r att t\xc3\xa4cka alla m\xc3\xb6jliga kombinationer av agens och patiens f\xc3\xb6r varenda en av de \xc3\xa5tta transitiva b\xc3\xb6jningsm\xc3\xb6nstren. Eftersom n\xc3\xa5gra modus inte har former f\xc3\xb6r alla personer (imperativ finns bara i 2:a person, optativ bara i 1:a och 3:e person, participialis har ingen 4:e person och kontemporativ har ingen 3:e person), uppg\xc3\xa5r det totala antalet b\xc3\xb6jningssuffix f\xc3\xb6r verb till omkring 318.\n_START_SECTION_\nSubstantiv\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantiven har obligatorisk kasus- och numerusb\xc3\xb6jning och valfri b\xc3\xb6jning efter \xc3\xa4garens numerus och person. Singular och plural urskiljs och 8 kasus anv\xc3\xa4nds: absolutiv, ergativ, instrumentalis, allativ, lokativ, ablativ, prosekutiv (\xc3\xa4ven kallad vialis eller prolativ) och ekvativ. Kasus och numerus markeras med ett enda suffix. Substantiv kan avledas fr\xc3\xa5n verb eller fr\xc3\xa5n andra substantiv genom ett antal suffix. Till exempel atuar- "att l\xc3\xa4sa" + -fik "plats" blir atuarfik "skola" och atuarfik + -tsialak "n\xc3\xa5gonting bra" blir atuarfitsialak "bra skola". _NEWLINE_Det faktum att de possessiva kongruenssuffixen p\xc3\xa5 substantiv och de transitiva kongruenssuffixen p\xc3\xa5 verb i ett antal fall har liknande eller identiska former har till och med lett till teorin att gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan har en distinktion mellan transitiva och intransitiva substantiv, parallellt med samma distinktion hos verben.\n_START_SECTION_\nOrtografi\n_START_PARAGRAPH_\nTill skillnad fr\xc3\xa5n de flesta eskim\xc3\xa5isk-aleutiska spr\xc3\xa5ken i Kanada skrivs gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska med latinska alfabetet och inte med inuitisk stavelseskrift._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1851 till 1973 skrevs gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska med den ortografi som uppfanns av Samuel Kleinschmidt. Denna ortografi anv\xc3\xa4nde det speciella tecknet kra (\xce\x9a\xca\xbb / \xc4\xb8) som ersattes av q i stavningsreformen 1973. I Kleinschmidts ortografi angavs l\xc3\xa5nga vokaler och geminerade konsonanter med diakritiska tecken p\xc3\xa5 vokalerna (n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4llde geminerade konsonanter placerades de diakritiska tecknen p\xc3\xa5 vokalen f\xc3\xb6re den konsonant som geminerades). Exempelvis stavades namnet Kalaallit Nunaat Kal\xc3\xa2dlit Nun\xc3\xa2t. Detta system anv\xc3\xa4nder akut accent (\xc2\xb4) f\xc3\xb6r att ange dubbla konsonanter: (till exempel \xc3\xa1, \xc3\xad, \xc3\xba modern stavning: a(kk), i(kk), u(kk)), tilde ( \xcb\x9c ) eller grav accent ( ` ), beroende p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattare, anger geminering av f\xc3\xb6ljande konsonant (till exempel \xc3\xa3t, \xc4\xa9t, \xc5\xa9t or \xc3\xa0t, \xc3\xact, \xc3\xb9t, modern stavning: aatt, iitt, uutt), medan circumflex ( \xcb\x86 ) anger l\xc3\xa5ng vokal. (till exempel \xc3\xa2t/\xc3\xaet/\xc3\xbbt, modern stavning: aat, iit, uut). Bokst\xc3\xa4verna \xc3\xaa och \xc3\xb4, som bara anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6re r och q, skrivs numera er/eq och or/oq. Ortografin f\xc3\xb6r nunatsiavummiutut, som talas i Nunatsiavut i nord\xc3\xb6stra Labrador, h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n det gamla gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndska systemet._NEWLINE_Kleinschmidts stavning fokuserade p\xc3\xa5 morfologi: samma avledningsaffix kunde skrivas p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt i olika kontexter, trots att det uttalas olika i olika kontexter. Stavningsreformen 1973 ersatte detta med ett fonologiskt system: H\xc3\xa4r fanns en tydlig l\xc3\xa4nk fr\xc3\xa5n skriftlig form till uttal, och samma suffix skrivs nu p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt i olika kontexter. Skillnaderna beror p\xc3\xa5 fonologiska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar. Det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r enkelt att g\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n den gamla stavningen till den nya (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r den webbaserade omvandlaren), medan det skulle kr\xc3\xa4vas en full lexikalisk analys f\xc3\xb6r att g\xc3\xa5 i andra riktningen. _NEWLINE_Gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskans alfabet \xc3\xa4r: A E F G I J K L M N O P Q R S T U V. F\xc3\xb6r att stava l\xc3\xa5nord fr\xc3\xa5n andra spr\xc3\xa5k, s\xc3\xa4rskilt fr\xc3\xa5n danska och engelska, anv\xc3\xa4nds de extra bokst\xc3\xa4verna b, c, d, h, x, y, z, w, \xc3\xa6, \xc3\xb8 och \xc3\xa5. Gr\xc3\xb6nl\xc3\xa4ndskan anv\xc3\xa4nder symbolerna "..." och\xc2\xa0\xc2\xbb...\xc2\xab\xc2\xa0som citattecken.'