b'\n_START_ARTICLE_\nPalacio de Bellas Artes\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nByggnaden b\xc3\xb6rjade byggas den 2 april 1904 med m\xc3\xa5let att ers\xc3\xa4tta den rivna Nationalteatern (Teatro Nacional de M\xc3\xa9xico). Projektet leddes av den italienske arkitekten Adamo Boari, som designade byggnaden genom att blanda Art nouveau med Art d\xc3\xa9co.  Vit marmor anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r fasaden och marmor i olika toner i interi\xc3\xb6ren, som har dekorerats av stora mexikanska muralm\xc3\xa5lare (David Alfaro Siqueiros, Diego Rivera, Jos\xc3\xa9 Clemente Orozco etc)._NEWLINE_Byggnadens h\xc3\xb6jd \xc3\xa4r 52 meter upp till spiralen och 42,5 till taket. Den har fyra v\xc3\xa5ningar och en underjordisk parkering. F\xc3\xb6rutom stora salongen finns det andra utrymmen som Sala Manuel M. Ponce, Sala Adamo Boari, en kafeteria, en bokhandel och utst\xc3\xa4llningslokaler s\xc3\xa5v\xc3\xa4l tillf\xc3\xa4lliga som permanenta._NEWLINE_Byggnaden skulle uppta arean mellan gatorna La Mariscala, Puente de San Francisco, Santa Isabel och Mirador de la Alameda (nu kallade Avenida Hidalgo, avenida Ju\xc3\xa1rez, Eje Central L\xc3\xa1zaro C\xc3\xa1rdenas och \xc3\x81ngela Peralta). P\xc3\xa5 grund av tekniska problem med s\xc3\xa4ttningar i grunden, ekonomiska problem, att Adamo Boari \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Italien och den mexikanska revolutionen, f\xc3\xb6rsenades bygget och \xc3\xa5terupptogs flera g\xc3\xa5nger under trettio \xc3\xa5r, i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att slutf\xc3\xb6ras p\xc3\xa5 de fyra \xc3\xa5r som ursprungligen hade planerats._NEWLINE_S\xc3\xa4ttningar i grunden b\xc3\xb6rjade visa sig 1907, och \xc3\xa4r ett problem som man fortfarande kan se och palatset ligger nu flera meter under gatuniv\xc3\xa5n. N\xc3\xa4r den mexikanska revolutionen br\xc3\xb6t ut 1910, tappade byggandet fart, tills det slutligen avstannade 1916 och Boari \xc3\xb6vergav M\xc3\xa9xico. Efter sig l\xc3\xa4mnade han mer \xc3\xa4n 4000 dokument f\xc3\xb6r slutf\xc3\xb6randet av projektet. Arbetet togs \xc3\xa5nyo upp mellan 1919 och 1928, med f\xc3\xb6ga framg\xc3\xa5ng._NEWLINE_N\xc3\xa4r Mexiko \xc3\xa5terfick sin ekonomiska och sociala stabilitet \xc3\xa5terupptogs arbetet 1931 under ledning av arkitekten Federico Mariscal, nu redan med namnet Palacio de Bellas Artes (\xe2\x80\x9dPalatset f\xc3\xb6r de sk\xc3\xb6na konsterna\xe2\x80\x9d), och invigdes officiellt med en stor galaf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning den 29 september 1934 av presidenten Abelardo L. Rodr\xc3\xadguez, genom teaterstycket La verdad sospechosa (\xe2\x80\x9dDen tvivelaktiga sanningen\xe2\x80\x9d) av Juan Ruiz de Alarc\xc3\xb3n tolkad av den mexikanska artisten Mar\xc3\xada Tereza Montoya. _NEWLINE_Byggandet av denna stora byggnad ledde till grundandet av Nationella Institutet f\xc3\xb6r de sk\xc3\xb6na konsterna (INBA). Genom presidentdekret av Miguel Vald\xc3\xa9s tyska fr\xc3\xa5n Mexikos regering 1946 \xc3\xa4r det ett decentraliserat organ under  undervisningsministeriet. Det statliga institutet startade sin verksamhet som regeringsorgan i och med grundlagen fr\xc3\xa5n januari 1947. Eftersom institutet \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t konst i Mexiko, har institutet teatrar, som bland andra Julio Castillo, Jim\xc3\xa9nez Rueda, El Granero, Orientaci\xc3\xb3n, Palacio de Bellas Artes. Institutet har ocks\xc3\xa5 kontor, som det p\xc3\xa5 Femtemajgatan nr 19, och huvudkontoret f\xc3\xb6r INBA (Centro Cultural del Bosque) som ligger bakom Nationalauditoriet. Skolor finns f\xc3\xb6r utbildning till sk\xc3\xa5despelare, (CEDART) Centro de Educaci\xc3\xb3n Art\xc3\xadstica, ett exempel \xc3\xa4r Luis Spota som ligger vid calle de Londres 16, Nationella teaterskolan, Nationella musikkonservatoriet, Musikh\xc3\xb6gskolan, olika dansskolor som la Escuela de Dise\xc3\xb1o,  La Esmeralda som h\xc3\xb6r till Instituto Nacional de Bellas Artes och skulpt\xc3\xb6rskolan Artes Pl\xc3\xa1sticas. Vidare finns utst\xc3\xa4llningsgallerier, som "Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Velasco" och kulturcentran som (CNA) Centro Nacional de las Artes och Centro Cultural del Bosque (CCB).\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ggm\xc3\xa5lningar\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ggarna i byggnaden har dekorerats av de mest k\xc3\xa4nda v\xc3\xa4ggkonstn\xc3\xa4rerna (muralistas)  Mexiko, vilka \xc3\xa4r: David Alfaro Siqueiros, Roberto Montenegro, Jose Clemente Orozco, Jorge Gonz\xc3\xa1lez Camarena y Diego Rivera\n_START_SECTION_\nMuralm\xc3\xa5lningar\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5ningarna mellan bottenv\xc3\xa5ningen och den \xc3\xb6versta v\xc3\xa5ningen domineras av ett antal muralm\xc3\xa5lningar m\xc3\xa5lade av de mest k\xc3\xa4nda mexikanska muralm\xc3\xa5larna.  P\xc3\xa5 andra v\xc3\xa5ningen finns tv\xc3\xa5 tidiga 1950-talsverk av Rufino Tamayo: M\xc3\xa9xico de Hoy (\xe2\x80\x9dDagens Mexiko\xe2\x80\x9d) och Nacimiento de la Nacionalidad (\xe2\x80\x9dNationalitetens f\xc3\xb6delse\xe2\x80\x9d), en symbolisk avbildning av skapandet av mestisens identitet (en person med blandad indiansk och europeisk h\xc3\xa4rkomst). P\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra sidan av tredje v\xc3\xa5ningen finns El Hombre En El Cruce de Caminos (\xe2\x80\x9dMannen vid korsv\xc3\xa4gen\xe2\x80\x9d), ursprungligen t\xc3\xa4nkt 1933 f\xc3\xb6r Rockefeller Center i New York. Ett stort vakuum sv\xc3\xa4ljer v\xc3\xa4rldens rikedomar f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6da fabrikerna hos de kortspelande, h\xc3\xa5rddrickande vita kapitalisterna, inkluderande sj\xc3\xa4lve John D. Rockefeller medan arbetare samlar sig bakom socialismens r\xc3\xb6da fana och dess fanb\xc3\xa4rare Lenin.  Familjen Rockefeller blev inte glada \xc3\xb6ver m\xc3\xa5lningen och fick den \xc3\xb6verm\xc3\xa5lad och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rd. Rivera \xc3\xa5terskapade den h\xc3\xa4r 1934. P\xc3\xa5 norra sidan av tredje v\xc3\xa5ningen finns David Alfaro Siqueiros tredelade La Nueva Democrac\xc3\xada (\xe2\x80\x9dDen nya demokratin\xe2\x80\x9d) och Riveras fyrdelade Carnaval de la Vida Mexicana (\xe2\x80\x9dKarneval av mexikanskt liv\xe2\x80\x9d); i \xc3\xb6ster finns Jos\xc3\xa9 Clemente Orozcos La Katharsis (\xe2\x80\x9dKatarsis\xe2\x80\x9d), som avbildar konflikten mellan m\xc3\xa4nsklighetens \xe2\x80\x9dsociala\xe2\x80\x9d och \xe2\x80\x9dnaturliga\xe2\x80\x9d sidor.'