b'\n_START_ARTICLE_\nBerg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngare\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nBerg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren \xc3\xa4r mycket lik \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren med brungr\xc3\xa5 ovansida, gr\xc3\xa5are hj\xc3\xa4ssa och ljus undersida. Den \xc3\xa4r n\xc3\xa5got st\xc3\xb6rre (13-14 centimeter), har n\xc3\xa5got kraftigare n\xc3\xa4bb och en n\xc3\xa5got m\xc3\xb6rkare hj\xc3\xa4ssa och rygg med mindre kontrast dem emellan \xc3\xa4n \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren. Strupen \xc3\xa4r vit och resten av undersidan gr\xc3\xa5vit.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nBerg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren h\xc3\xa4ckar i bergstrakter fr\xc3\xa5n sydlstra Kazakstan (Karataubergen) till sydv\xc3\xa4stra och centrala Tien Shan, s\xc3\xb6derut till nordv\xc3\xa4stra Himalaya (Kashmir och Ladakh, s\xc3\xb6dra Turkmenistan, nord\xc3\xb6stra och syd\xc3\xb6stra Iran, Afghanistan och v\xc3\xa4stra Pakistan. D\xc3\xa4r den \xc3\xb6verlappar med \xc3\xb6ken\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren skiljer de sig \xc3\xa5t h\xc3\xb6jdledsm\xc3\xa4ssigt. Vintertid flyttar den till ett omr\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6dra Iran (troligen \xc3\xa4ven s\xc3\xb6dra Irak och s\xc3\xb6dra Afghanistan) \xc3\xb6sterut till s\xc3\xb6dra Indien och norra Sri Lanka, m\xc3\xb6jligen \xc3\xa4ven syd\xc3\xb6stra Arabiska halv\xc3\xb6n._NEWLINE_Under flyttningen ses den regelbundet i Bahrain och Kuwait. Fynd i b\xc3\xa5de Armenien och F\xc3\xb6renade Arabemiraten \xc3\xa4r os\xc3\xa4kra. Den \xc3\xa4r en s\xc3\xa4llsynt g\xc3\xa4st i Azerbajdzjan, Israel, Oman, Qatar och Turkiet.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nBerg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren tillh\xc3\xb6r det mycket komplicerade \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngarkomplexet kring vilket taxonomin \xc3\xa4r omstridd. Vissa, som Birdlife International, Birdlife Sverige och numera Clements et al, betraktar komplexet som en enda art, \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngare (S. curruca), och behandlar d\xc3\xa4rmed berg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren som underart till denna.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4ktestillh\xc3\xb6righet\n_START_PARAGRAPH_\nDNA-studier visar att typarten f\xc3\xb6r sl\xc3\xa4ktet Sylvia, tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdss\xc3\xa5ngare (S. borin) samt \xc3\xa4ven svarth\xc3\xa4tta S. atricapilla) st\xc3\xa5r n\xc3\xa4rmare n\xc3\xa5gra afrikanska arter i andra sl\xc3\xa4kten \xc3\xa4n med \xc3\xb6vriga Sylvia-arter. Det medf\xc3\xb6r att antingen expanderas Sylvia eller s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs berg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngare med sl\xc3\xa4ktingar till ett annat sl\xc3\xa4kte, Curruca. \xc3\x84rts\xc3\xa5ngarkomplexet st\xc3\xa5r n\xc3\xa4ra arterna m\xc3\xa4sters\xc3\xa5ngare, herdes\xc3\xa5ngare, arabs\xc3\xa5ngare, jemens\xc3\xa5ngare samt den uteslutande afrikanska arten sorgs\xc3\xa5ngare.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5geln h\xc3\xa4ckar i bergstrakter mellan 2.000 och 3.600 meters h\xc3\xb6jd, i \xc3\xb6ppna buskmarker, ofta med inslag av en, men \xc3\xa4ven i odlad bygd som mandelodlingar. Den verkar tolerera torrare och mer sparsamt bevuxna milj\xc3\xb6er \xc3\xa4n \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren. Vintertid p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas den till skillnad fr\xc3\xa5n \xc3\xb6ken\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngaren i mer vegetationsrika milj\xc3\xb6er.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nBerg\xc3\xa4rts\xc3\xa5ngarens f\xc3\xb6dobeteende liknar \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngarens. Vintertid f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker den fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5ga buskar till h\xc3\xb6ga tr\xc3\xa4dtoppar p\xc3\xa5 jakt efter leddjur och f\xc3\xb6rmodligen b\xc3\xa4r. Den bes\xc3\xb6ker \xc3\xa4ven blommor f\xc3\xb6r dess nektar, vilket g\xc3\xb6r att den ofta f\xc3\xa5r huvudet missf\xc3\xa4rgat av pollen.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nBoet placeras l\xc3\xa5gt, mellan 20\xc2\xa0cm och 1,5 meter ovan mark, i tjocka och ofta taggiga buskage, men ibland \xc3\xa4ven upp till tre meter upp i ett tr\xc3\xa4d. Boet \xc3\xa4r mer kompakt \xc3\xa4n \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngarens, f\xc3\xb6rmodligen en anpassning till kyliga bergsn\xc3\xa4tter. \xc3\x84ggl\xc3\xa4ggning sker mellan mitten av maj och mitten av juni. Den l\xc3\xa4gger fyra till fem \xc3\xa4gg som ruvas i elva dagar. Ungarna \xc3\xa4r flygga elva till tolv dagar efter kl\xc3\xa4ckning. B\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen bygger boet, ruvar och matar ungarna.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nIUCN kategoriserar den numera som underart till \xc3\xa4rts\xc3\xa5ngare, varf\xc3\xb6r dess hotstatus inte bed\xc3\xb6ms. Den beskrivs dock i r\xc3\xa4tt milj\xc3\xb6 som en av de vanligaste f\xc3\xa5glarna.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5gelns vetenskapliga artnamn hedrar Althea, drottning av Kalydon i grekiska mytologin.'