b'\n_START_ARTICLE_\nNorsborgs vattenverk\n_START_PARAGRAPH_\nNorsborgs vattenverk best\xc3\xa5r av tv\xc3\xa5 vattenverk, bel\xc3\xa4gna i Botkyrka kommun i Stockholms l\xc3\xa4n. V\xc3\xa4stra verket togs i bruk \xc3\xa5r 1904 och byggdes ut 1945\xe2\x80\x931953 och 1964. \xc3\x85r 1974 driftsattes \xc3\xb6stra verket. Vattenverken i Norsborg \xc3\xa4r de st\xc3\xb6rsta i Stockholmsregionen, som f\xc3\xb6rser elva kommuner med dricksvatten. Vattenverket drivs av Stockholm Vatten AB._NEWLINE_Att anv\xc3\xa4nda M\xc3\xa4laren som vattent\xc3\xa4kt f\xc3\xb6r Stockholm innebar inte bara uppf\xc3\xb6randet av sj\xc3\xa4lva vattenverket i Norsborg utan till projektet h\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven en ny huvudvattenledning Norsborg-Stockholm, den nya Trekantsreservoaren i Liljeholmen samt diverse ledningar och vattentunnlar b\xc3\xa5de vid verket och i Stockholm._NEWLINE_Idag (2009) tas huvuddelen av vatten fr\xc3\xa5n R\xc3\xb6dstensfj\xc3\xa4rden p\xc3\xa5 elva meters djup. Den \xc3\xa5rliga produktionen (avser 2009) ligger p\xc3\xa5 drygt 80 miljoner kubikmeter. Reservvattent\xc3\xa4kt \xc3\xa4r Bornsj\xc3\xb6n. Tv\xc3\xa5 st\xc3\xa5lr\xc3\xb6r med en diameter om vardera 1\xc2\xa0000\xc2\xa0mm f\xc3\xb6r dricksvattnet via huvudvattenledningen mellan Norsborg och Stockholm till Nybohovsreservoaren p\xc3\xa5 Nybohovsberget._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det kring Norsborgs vattenverk med sina historiska s\xc3\xa4terier som Norsborgs herrg\xc3\xa5rd, Sturehov, Sk\xc3\xa5rby g\xc3\xa5rd och F\xc3\xa5gelsta g\xc3\xa5rd samt den nyare industrimilj\xc3\xb6n med vattenverken och arbetarbost\xc3\xa4derna \xc3\xa4r i sin helhet klassade som Riksintresse f\xc3\xb6r kulturmilj\xc3\xb6v\xc3\xa5rden i Stockholms l\xc3\xa4n._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930-talet byggdes ytterligare ett vattenverk, denna g\xc3\xa5ngen v\xc3\xa4ster om staden, p\xc3\xa5 Lov\xc3\xb6n, Lov\xc3\xb6 vattenverk, f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta den st\xc3\xb6rre vattenf\xc3\xb6rbrukningen i Stockholm och f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen av de norra och nordv\xc3\xa4stliga nya stadsdelarna. Lov\xc3\xb6verket stod f\xc3\xa4rdigt 1933.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms dricksvattenproblem l\xc3\xb6stes 1861 med \xc3\xb6ppnandet av Skanstulls vattenverk vid \xc3\x85rstaviken. Kring 1890 b\xc3\xb6rjade man s\xc3\xb6ka efter en ny vattent\xc3\xa4kt, eftersom \xc3\x85rstavikens vatten inte d\xc3\xb6g l\xc3\xa4ngre som r\xc3\xa5vatten f\xc3\xb6r \xc3\x85rstaverken. Norsborg och Bornsj\xc3\xb6n i Botkyrka, cirka 25\xc2\xa0kilometer s\xc3\xb6der om Stockholms centrum, blev den nya platsen._NEWLINE_Kring 1908 \xc3\xb6kade bakteriehalten i \xc3\x85rstaviken orov\xc3\xa4ckande. Detta berodde bland annat p\xc3\xa5 den allt livligare b\xc3\xa5ttrafiken som r\xc3\xb6rde upp bottenslammet och en b\xc3\xa5tbrygga som l\xc3\xa5g mitt emot vattenintaget. Dessutom hade planeringen av Hammarbyleden p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjats. Den nya farleden mellan Saltsj\xc3\xb6n till \xc3\x85rstaviken innebar bland annat att saltblandat vatten kunde f\xc3\xb6rorena \xc3\x85rstaverken. Den 30 maj 1923 st\xc3\xa4ngdes \xc3\x85rstaverken f\xc3\xb6r gott och Norsborgsverket stod ensamt f\xc3\xb6r Stockholms vattenf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning, samma \xc3\xa5r blev Hammarbyslussen vid Skanstull f\xc3\xa4rdig och kunde vattenfyllas.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4stra verket\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r det nya vattenverket med tillh\xc3\xb6rande vattent\xc3\xa4kter k\xc3\xb6pte Stockholms stad 1899 det dittills st\xc3\xb6rsta markomr\xc3\xa5det utanf\xc3\xb6r tullarna. I ett slag f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade man de s\xc3\xa5 kallade Bornsj\xc3\xb6egendomarna, bland dem g\xc3\xa5rdarna Norsborg, Bergaholm, F\xc3\xa5gelsta, Sk\xc3\xa5rby g\xc3\xa5rd, V\xc3\xa4llinge och Sturehov, en jordareal p\xc3\xa5 cirka 3\xc2\xa0000\xc2\xa0hektar. Med ytterligare k\xc3\xb6pen 1903 och 1908 fick man slutligen kontroll \xc3\xb6ver str\xc3\xa4nderna runt Bornsj\xc3\xb6n. Initiativtagare och drivande kraft var vattenverkschefen Fredrik Wilhelm Hansen._NEWLINE_F\xc3\xb6r tiden kring sekelskiftet 1900 var den planerade anl\xc3\xa4ggningen med sina vattenledningar ett gigantiskt infrastrukturprojekt som Stockholms vattenledningsverk stod inf\xc3\xb6r. Det fanns d\xc3\xa5 ingen entrepren\xc3\xb6r i Sverige, som kunde utf\xc3\xb6ra ett projekt av denna storlek. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r besl\xc3\xb6ts att projektering och byggarbeten skulle drivas i egen regi. Det fanns inte heller en adekvat utbildning p\xc3\xa5 detta omr\xc3\xa5de vid Kungliga Tekniska h\xc3\xb6gskolan och svensk litteratur i \xc3\xa4mnet existerade knappt. Det innebar att civilingenj\xc3\xb6ren G\xc3\xb6sta Malm, som uts\xc3\xa5gs till arbetschefen f\xc3\xb6r Norsborgsverket, fick h\xc3\xb6ja sin kompetens p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det genom utl\xc3\xa4ndska tidskrifter och litteratur, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 tyska och franska._NEWLINE_I anl\xc3\xa4ggningen ingick f\xc3\xb6rutom sj\xc3\xa4lva vattenverket \xc3\xa4ven en r\xc3\xa5vattentunnel fr\xc3\xa5n Bornsj\xc3\xb6n till verket samt huvudledningen in till Stockholm och huvudledningens slutpunkt; Trekantsreservoaren i Gr\xc3\xb6ndal. Man siktade p\xc3\xa5 att alla delobjekt skulle bli f\xc3\xa4rdiga samtidigt till \xc3\xa5r 1904, vilket misslyckades. Trots maskinhj\xc3\xa4lp blev detta stora projekt mycket arbetsintensiv. Tidvis uppgick arbetsstyrkan vid verket till 300 man, lika m\xc3\xa5nga arbetade med huvudledningen och ytterliga 200 man var sysselsatta med Trekantsreservoaren och ledningen vidare in mot stadens centrala delar. N\xc3\xa4r Norsborgsverket stod klart var huvudledningen till staden inte fullbordad och Trekantsreservoaren inte rengjord fr\xc3\xa5n byggsmuts._NEWLINE_\xc3\x84nd\xc3\xa5 invigde kung Oscar II det v\xc3\xa4stra verket i Norsborg den 6 oktober 1904. Verket och m\xc3\xa5nga av verkets \xc3\xb6vriga byggnader var ritat av arkitekt Erik Josephson. Dominerande vid verkets entr\xc3\xa9 ligger pumpmaskinhallen. Dess imponerande tegelfasad \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4stan som en romersk basilika med kampanil \xe2\x80\x93 ser i stort sett likadan ut idag. De arbetarbost\xc3\xa4der som vuxit upp runt omkring kom till under flera etapper mellan 1904 och 1915._NEWLINE_Till en b\xc3\xb6rjan tog man vattnet fr\xc3\xa5n Bornsj\xc3\xb6n som staden hade k\xc3\xb6pt kring sekelskiftet 1900 och fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4rliggande grundvattenbrunnar. Arbeten med huvudledningen fr\xc3\xa5n Norsborg in till Stockholm b\xc3\xb6rjade 1902 och avslutades 1904._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan var vattenverkets pumpar f\xc3\xb6r rent vatten \xc3\xa5ngdrivna. Det fanns tv\xc3\xa5 \xc3\xa5ngpumpverk utformade av ingenj\xc3\xb6rsfirman Stumpf & Riedler i Berlin som tillverkades p\xc3\xa5 licens av Nydqvist & Holm i Trollh\xc3\xa4ttan. En av de gamla \xc3\xa5ngpumparna fr\xc3\xa5n 1904 finns fortfarande kvar p\xc3\xa5 sin ursprungliga plats._NEWLINE_F\xc3\xb6r produktion av \xc3\xa5ngan fanns fyra \xc3\xa5ngpannor som \xc3\xa4ven drev en elektrisk generator som producerade 200\xc2\xa0volt likstr\xc3\xb6m. Str\xc3\xb6mmen anv\xc3\xa4ndes bland annat f\xc3\xb6r belysning, sm\xc3\xa5pumpar och ett litet elektriskt t\xc3\xa5g som f\xc3\xb6rband kolbryggan vid M\xc3\xa4laren med kolskjulet inne i anl\xc3\xa4ggningen. Idag kan man fortfarande ana banvallens str\xc3\xa4ckning._NEWLINE_Nya Norsborgsverket och gamla Eriksdalsverket vid \xc3\x85rstaviken k\xc3\xb6rdes parallellt till 1923. Bass\xc3\xa4ngerna anv\xc3\xa4ndes senare som fritidsbad och blev b\xc3\xb6rjan till Eriksdalsbadet. Idag \xc3\xa4r de flesta byggnader vid \xc3\x85rstaviken rivna._NEWLINE_N\xc3\xa4r Eriksdalsverket st\xc3\xa4ngdes 1923 b\xc3\xb6rjade man ta r\xc3\xa5vattnet till Norsborgsverket fr\xc3\xa5n R\xc3\xb6dstensfj\xc3\xa4rden i \xc3\x96stra M\xc3\xa4laren, samma \xc3\xa5r gick man \xc3\xb6ver till elektrisk drift av pumparna f\xc3\xb6r rent vatten, \xc3\xa5ngpumparna var kvar och pumpade upp r\xc3\xa5vattnet. Under andra v\xc3\xa4rldskriget byggdes en reservpumpanl\xc3\xa4ggning inspr\xc3\xa4ngd i berget. Berganl\xc3\xa4ggningens pumpar kunde i n\xc3\xb6dfall f\xc3\xb6rse Stockholm med en begr\xc3\xa4nsad m\xc3\xa4ngd vatten. \xc3\x85ren 1945\xe2\x80\x931953 utf\xc3\xb6rdes ombyggnader och utvidgningar med Paul Hedqvist som arkitekt._NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget anlades Norsborgs luftv\xc3\xa4rnsst\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 berget cirka 1000\xc2\xa0meter nordost om vattenverket som skydd mot flyganfall mot verket. Enligt en \xc3\xb6versiktskarta \xe2\x80\x9dLuftv\xc3\xa4rn vid och i n\xc3\xa4rheten av Stockholm 1944\xe2\x80\x9d h\xc3\xb6rde anl\xc3\xa4ggningen med en 75\xc2\xa0mm luftv\xc3\xa4rnskanon till de mest kraftfullt bestyckade batterierna i Stockholmsomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96stra verket\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms stadsfullm\xc3\xa4ktige gav 1967 sitt godk\xc3\xa4nnande att bygga ut Norsborgsverket med en kapacitet av 50\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb3/dygn. P\xc3\xa5 grund av kommunens d\xc3\xa5liga finanser dr\xc3\xb6jde byggstarten. F\xc3\xb6rst 1971 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades arbetena med \xc3\xb6stra verket, som uppf\xc3\xb6rdes efter Paul Hedqvists ritningar._NEWLINE_R\xc3\xa5vattenintaget lades p\xc3\xa5 elva meters djup i M\xc3\xa4laren med tv\xc3\xa5 1300\xc2\xa0mm st\xc3\xa5lr\xc3\xb6rsledningar. Tre pumpar leder vattnet via bergtunnel och st\xc3\xa5lledningar till flockningsbass\xc3\xa4ngerna inne i huvudbyggnaden. \xc3\x96stra verket utrustades med tolv snabbfilter inomhus och \xc3\xa5tta l\xc3\xa5ngsamfilter utomhus med en filteryta av vardera 2\xc2\xa0430\xc2\xa0m\xc2\xb3. Verket togs i bruk senh\xc3\xb6sten 1974 men invigdes f\xc3\xb6rst den 12 juni 1975, denna g\xc3\xa5ng utan kunglig n\xc3\xa4rvaro. D\xc3\xa5varande ordf\xc3\xb6randen i kommunstyrelsen Ewald Johannesson genomf\xc3\xb6rde akten._NEWLINE_Mot slutet av 1969 inf\xc3\xb6rdes \xc3\xa4ven processtyrning med dator av vattenverkets funktioner som omfattade det \xc3\xa4ldre v\xc3\xa4stra verket och det planerade \xc3\xb6stra verket. Genom den nya processtyrningen som verkst\xc3\xa4lldes av bland elektriskt man\xc3\xb6vrerade ventiler, kunde leveranserna av renvattnet h\xc3\xa5llas konstanta. Systemet l\xc3\xa4mnade \xc3\xa4ven kontinuerliga rapporter om verkens olika funktioner.\n_START_SECTION_\nBornsj\xc3\xb6ledningen\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5vattenledningen mellan Bornsj\xc3\xb6n och Norsborgsverket \xc3\xa4r cirka tv\xc3\xa5 kilometer l\xc3\xa5ng, d\xc3\xa4rav utg\xc3\xb6rs drygt 700\xc2\xa0meter av en tunnel. Med tanke p\xc3\xa5 den korta anl\xc3\xa4ggningstiden gick man in f\xc3\xb6r maskinell tunneldrivning, som p\xc3\xa5gick dygnet runt._NEWLINE_F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja b\xc3\xa5da byggarbetsplatserna (vattenverket och Bornsj\xc3\xb6ledningen) med elektrisk energi uppf\xc3\xb6rde man i V\xc3\xa4llinge ett litet provisoriskt elkraftverk som utnyttjade fallh\xc3\xb6jden mellan Bornsj\xc3\xb6n och M\xc3\xa4laren. Elektriciteten producerades av en 40 h\xc3\xa4stkrafters vattenturbin som drev en v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6msgenerator med 1700\xc2\xa0volt sp\xc3\xa4nning, och via en fem kilometer l\xc3\xa5ng kraftledning levererades elkraft till motorer, pumpar, tryckluftskompressorer, belysning och hissar. Det var ett avancerat projekt med tanke p\xc3\xa5 att trefas\xc3\xb6verf\xc3\xb6ringar var mycket nya och hade bara sju \xc3\xa5r innan genomf\xc3\xb6rts f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i Sverige mellan Hellsj\xc3\xb6n och Gr\xc3\xa4ngesberg i Dalarna (se H\xc3\xa4llsj\xc3\xb6nanl\xc3\xa4ggning)._NEWLINE_Tunnelarbetena genom \xc3\xa5sen \xc3\xb6ster om Bornsj\xc3\xb6n b\xc3\xb6rjade i maj 1901 och drevs fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 h\xc3\xa5ll. Man fick dock direkt problem eftersom marken delvis inte bestod av berg utan av stora stenblock. P\xc3\xa5 en str\xc3\xa4cka av 200\xc2\xa0meter anlades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en murad jordtunnel efter schweizisk f\xc3\xb6rebild. I september 1903 kom genomslaget. Resten av ledningen mot norr och vattenverket utf\xc3\xb6rdes i armerad betong p\xc3\xa5 entreprenad av det franska f\xc3\xb6retaget Bordenave. Vid vattenintaget vid Bornsj\xc3\xb6ns \xc3\xb6stra strand i omr\xc3\xa5det Draget anordnades en stor portal i samma bastanta granitarkitektur som alla \xc3\xb6vriga torn och kontrollstationer l\xc3\xa4ngs ledningen in mot Stockholm.\n_START_SECTION_\nPersonalbost\xc3\xa4der\n_START_PARAGRAPH_\nVattenverkets tj\xc3\xa4nstebost\xc3\xa4der uppf\xc3\xb6rdes i olika etapper. F\xc3\xb6rst tillkom omr\xc3\xa5det Draget och snart d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 bost\xc3\xa4derna direkt norr om vattenverkets huvudbyggnad. N\xc3\xa4sta etapp representeras av Gr\xc3\xa5bo som tillkom 1915. Den sista bostadsutbyggnaden var Karlberg mellan 1940 och 1950 som ligger s\xc3\xb6der om verket._NEWLINE_Arbetarbost\xc3\xa4derna vid Draget tillkom 1904 och omfattar flera mindre tr\xc3\xa4hus, tv\xc3\xa5 vitputsade stenbyggnader och tv\xc3\xa5 stora falur\xc3\xb6da tr\xc3\xa4byggnader. De falur\xc3\xb6da byggnaderna uppf\xc3\xb6rdes i tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar och utm\xc3\xa4rker sig genom en jugendstil-liknande snickeriarkitektur med markanta utanp\xc3\xa5liggande trapphus. Omr\xc3\xa5det ligger v\xc3\xa4ster om v\xc3\xa4gen mot vattenverket. Ursprungligen var dessa hus avsedda f\xc3\xb6r byggnadsarbetarna vid vattenverket. Samtliga arbetarbost\xc3\xa4der fr\xc3\xa5n sekelskiftet var f\xc3\xb6rsedda med vatten och avlopp. De \xc3\xa4ldre arbetarbost\xc3\xa4derna p\xc3\xa5 Draget anv\xc3\xa4nds idag mestadels som sommarbost\xc3\xa4der. I de \xc3\xb6vriga bost\xc3\xa4derna i Gr\xc3\xa5bo bor fortfarande vattenverkets personal med familjer._NEWLINE_F\xc3\xb6r verkets personal och deras familjer byggdes 1904\xe2\x80\x931905 \xc3\xa4ven bost\xc3\xa4der i direkt anslutning till verket. Intill vattenverket uppf\xc3\xb6rdes bost\xc3\xa4der, b\xc3\xa5de i tegel och tr\xc3\xa4. H\xc3\xa4r fanns \xc3\xa4ven ett marketenteri med matsal och k\xc3\xb6k. De arbetare som bodde h\xc3\xa4r var fr\xc3\xa4mst maskinister och koleldare, som skulle ha kort g\xc3\xa5ngavst\xc3\xa5nd till verket._NEWLINE_Verkets f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare och hans bitr\xc3\xa4dande ingenj\xc3\xb6r bodde i administrationsbyggnaden. Det var en stor herrg\xc3\xa5rdsliknande tegelbyggnad p\xc3\xa5 en kulle strax norr om Hundhamras fornborg med grandios utsikt \xc3\xb6ver M\xc3\xa4laren. I huset fanns \xc3\xa4ven kontor, ritsal, laboratorier, fotolabb och arkiv. Kring det nya verket hade uppst\xc3\xa5tt ett eget litet samh\xc3\xa4lle l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n storstaden._NEWLINE_I omr\xc3\xa5det direkt norr om vattenverket avgr\xc3\xa4nsade SCB \xc3\xa5r 1990 en sm\xc3\xa5ort med ben\xc3\xa4mningen Norsborgs vattenverk och sm\xc3\xa5ortskoden S0489. Orten utgjorde 25\xc2\xa0hektar och hade 154 inv\xc3\xa5nare. \xc3\x84ven omr\xc3\xa5det Draget och Kullen och ner mot Fiskarhagen har SCB r\xc3\xa4knat som egna orter.'