b'\n_START_ARTICLE_\nFritt inneh\xc3\xa5ll\n_START_SECTION_\nRelaterade begrepp\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet fritt inneh\xc3\xa5ll anv\xc3\xa4nds ofta liktydigt med \xc3\xb6ppet inneh\xc3\xa5ll, och relationen mellan begreppen j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rs ofta med den mellan fri programvara och \xc3\xb6ppen k\xc3\xa4llkod. Enligt r\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6r fri kultur m\xc3\xa5ste emellertid licenser f\xc3\xb6r fritt inneh\xc3\xa5ll ge frihet att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra och vidareutveckla verket, och till\xc3\xa5ta att delar av verket \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nds i andra verk. Licenser f\xc3\xb6r \xc3\xb6ppet inneh\xc3\xa5ll ger inte alltid denna frihet. \xc3\x96ppet inneh\xc3\xa5ll avser inneh\xc3\xa5ll som \xc3\xa4r tillg\xc3\xa4ngligt under regler som \xc3\xa4r "mindre restriktiva" \xc3\xa4n g\xc3\xa4llande upphovsr\xc3\xa4ttslagar. R\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6r fri kultur (som har definierat begreppet fria kulturella verk) avr\xc3\xa5der fr\xc3\xa5n att anv\xc3\xa4nda termer som \xc3\xb6ppet inneh\xc3\xa5ll (Open Content) och fri tillg\xc3\xa4nglighet (Open access), f\xc3\xb6r att identifiera fria kulturella verk, eftersom man menar att dessa inte ger en klar definition av frihet. _NEWLINE_Vid akademisk publicering \xc3\xa5syftar begreppet fri tillg\xc3\xa4nglighet eller \xc3\xb6ppen tillg\xc3\xa5ng (Open access, OA) ofta att f\xc3\xb6rlaget till\xc3\xa5ter f\xc3\xb6rfattaren att fritt dubbelpublicera artikeln p\xc3\xa5 webben och att distribution inte enbart sker via f\xc3\xb6rlagets tidskrifter och l\xc3\xb6senordsskyddade webbplats. Ibland \xc3\xa5syftar fri tillg\xc3\xa4nglighet ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4sentligen samma sak som fritt inneh\xc3\xa5ll, n\xc3\xa4mligen att publikationerna publiceras under en licens f\xc3\xb6r fritt inneh\xc3\xa5ll. Licensen kan dock vara mer restriktiv, till exempel s\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rfattaren f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5ller sig ensamr\xc3\xa4tt till bearbetning och \xc3\xa5teranv\xc3\xa4ndning i andra verk._NEWLINE_Att material man anv\xc3\xa4nder ligger under en fri licens och att man f\xc3\xb6ljer licensvillkoren betyder inte att man inte skulle kunna bli anklagad f\xc3\xb6r plagiat. I synnerhet vad g\xc3\xa4ller akademiska publikationen \xc3\xa4r fr\xc3\xa5gan om plagiat skild fr\xc3\xa5n den ekonomiska upphovsr\xc3\xa4tten, som \xc3\xa4r det licenserna i f\xc3\xb6rsta hand handlar om._NEWLINE_Andra n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade begrepp \xc3\xa4r crowd sourcing och \xc3\xb6ppen innovation.\n_START_SECTION_\nJuridiska aspekter\n_START_PARAGRAPH_\nUpphovsr\xc3\xa4tt och fria licenser st\xc3\xa5r inte i motsats till varandra, utan fria licenser f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter upphovsr\xc3\xa4ttslagstiftning. Vissa av ovanst\xc3\xa5ende licenser kr\xc3\xa4ver attribuering genom ett meddelande om Copyright (copyright notice). _NEWLINE_Eftersom lagen ger upphovsm\xc3\xa4n kontroll \xc3\xb6ver sina verk m\xc3\xa5ste upphovsr\xc3\xa4ttsskyddat material, f\xc3\xb6r att vara fritt, uttryckligen anges som fritt genom h\xc3\xa4nvisning till fria licenser. Om en text publiceras med namnuppgift men utan uppgift om fri licens s\xc3\xa5 \xc3\xa4r den propriet\xc3\xa4r, oavsett om detta har f\xc3\xb6rtydligats med copyrightmeddelande (c) eller ej. _NEWLINE_Upphovspersonen kan ge sitt personliga tillst\xc3\xa5nd till anv\xc3\xa4ndning utver det s\xc3\xa4tt licensen anger. Upphovspersonen kan dubbelpublicera under flera olika licensvillkor, och kan \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nda samma text b\xc3\xa5de i ett propriet\xc3\xa4rt dokument och ett fritt dokument. Bidragsgivare till copyleft-verk och propriet\xc3\xa4ra verk m\xc3\xa5ste d\xc3\xa5 tillfr\xc3\xa5gas om sitt samtycke till publicering under annan licensform, medan bidragsviare till copyfree-verk inte beh\xc3\xb6ver tillfr\xc3\xa5gas. _NEWLINE_Fritt inneh\xc3\xa5ll beh\xc3\xb6ver inte vara gratis, utan en avgift kan tas ut f\xc3\xb6r tryckning eller distribution. _NEWLINE_Europeisk lagstiftning baseras p\xc3\xa5 Bernkonventionen och enligt denna (och enligt nationella lagar i Finland och Sverige) kan upphovspersonen aldrig helt avs\xc3\xa4ga sig den ideella upphovsr\xc3\xa4tten, utan enbart den ekonomiska. Upphovspersonerna har d\xc3\xa4rmed r\xc3\xa4tt att best\xc3\xa4mma vem som f\xc3\xa5r g\xc3\xb6ra vissa saker med verket f\xc3\xb6r att inte k\xc3\xa4nna sig kr\xc3\xa4nkt. I den ideella upphovsr\xc3\xa4tten ing\xc3\xa5r \xc3\xa4ven attributionsr\xc3\xa4tten. Licenser som inte kr\xc3\xa4ver attribuering, exempelvis CC-0, \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes inte giltiga p\xc3\xa5 konstn\xc3\xa4rliga verk enligt Europeisk lagstiftning, men kan vara till\xc3\xa4mpliga vid inneh\xc3\xa5ll som saknar verksh\xc3\xb6jd, exempelvis listor, kataloger och databaser. I vissa andra l\xc3\xa4nder (bl.a. USA) \xc3\xa4r den ideella upphovsr\xc3\xa4tten inte lika tydligt definierad, och man kan d\xc3\xa4rmed avst\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n upphovsr\xc3\xa4tten (ge verket till det allm\xc3\xa4nna, Public domain).'