b'\n_START_ARTICLE_\nEmilie Flygare-Carl\xc3\xa9n\n_START_SECTION_\nTidigt liv\n_START_PARAGRAPH_\nEmilie Flygare-Carl\xc3\xa9n var det yngsta av 14 barn till k\xc3\xb6pmannen och sj\xc3\xb6kaptenen Rutger Smith (1751\xe2\x80\x931830) som p\xc3\xa5 m\xc3\xb6dernet var av sl\xc3\xa4kten Belfrage, och dennes hustru  Margareta Smith (1762\xe2\x80\x931850), f\xc3\xb6dd Stiegler. Barndomshemmet vid Karlsgatan i Str\xc3\xb6mstad. var ganska v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgat. Fadern idkade handel med spannm\xc3\xa5l, tr\xc3\xa4 och salt. Han drev ett skeppsrederi med ett flertal jakter, galeaser och slupar. Sj\xc3\xa4lv gick han i fraktfart p\xc3\xa5 \xc3\x96stersj\xc3\xb6n med tr\xc3\xa4 och spannm\xc3\xa5l. Redan som 12-\xc3\xa5ring fick hon f\xc3\xb6lja med sin far p\xc3\xa5 fraktresor vid Bohuskusten. N\xc3\xa4r hon var sjutton fick hon ta eget ansvar f\xc3\xb6r en b\xc3\xa5t; de milj\xc3\xb6er som hon skriver om i sina bohusb\xc3\xb6cker har hon sj\xc3\xa4lv upplevt._NEWLINE_Hon gifte sig den 8 augusti 1827 med stadsl\xc3\xa4karen i Str\xc3\xb6mstad, Axel Flygare, och de fick fyra barn tillsammans, Edvard (1829\xe2\x80\x931852) och Margaretha "Mimmi" (1831\xe2\x80\x931837) samt tv\xc3\xa5 som dog i sp\xc3\xa4d \xc3\xa5lder. Familjen flyttade till Sunnerbo i Sm\xc3\xa5land, d\xc3\xa4r maken arbetade som provinsiall\xc3\xa4kare. \xc3\x85r 1833 blev Flygare-Carl\xc3\xa9n \xc3\xa4nka, och familjen flyttade \xc3\xa5ter till Bohusl\xc3\xa4n, d\xc3\xa4r hon hyrde ett par rum i en bondg\xc3\xa5rd, H\xc3\xb6gar, i Lurs socken av Tanums pastorat. Efter en liten tid f\xc3\xb6rlovade hon sig med en jurist - som tillf\xc3\xa4lligt bodde i trakten - som hette Jakob Reinhold Dalin (1799\xe2\x80\x931835). _NEWLINE_Dalin beskrivs som "en synnerligen egenartad personlighet, snillrik, eldig, excentrisk och melankolisk", och kom att f\xc3\xa5 avg\xc3\xb6rande inflytande p\xc3\xa5 hennes f\xc3\xb6rfattarskap och var den som uppmuntrade henne till att b\xc3\xb6rja skriva. Hon blev havande, men innan paret hunnit gifta sig fick Dalin kallbrand i ett ben och dog strax innan br\xc3\xb6llopet. \xc3\x85r 1836 f\xc3\xb6ddes en dotter, Catharina Rosaura Reinberg i kyrkb\xc3\xb6ckerna, som \xc3\xa5ret efter adopterades bort till Reinhold Dalins sl\xc3\xa4ktingar, patron Jonas B\xc3\xa5genholm (1803-1864) och hans hustru Andriette Charlotta Ekelund (1808-1889), bosatta p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Ons\xc3\xb6n i Dals-Ed. Familjen var barnl\xc3\xb6s. Samma \xc3\xa5r dog Emilies dotter Mimmi, och begravdes p\xc3\xa5 R\xc3\xa4nnelanda kyrkog\xc3\xa5rd. Emilie Flygare-Carl\xc3\xa9n \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Str\xc3\xb6mstad, f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4refter bos\xc3\xa4tta sig p\xc3\xa5 s\xc3\xa4terihemmanet Gillanda i R\xc3\xb6landa socken i Dalsland, och d\xc3\xa4refter flyttade hon till R\xc3\xa4nnelanda socken inom H\xc3\xb6gs\xc3\xa4ters pastorat, d\xc3\xa4r hon hyrde ett vindsrum p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Steg. I juli 1837 flyttade Flygare-Carl\xc3\xa9n hem till modern i Str\xc3\xb6mstad, d\xc3\xa4r sonen Edvard b\xc3\xb6rjade sin skolg\xc3\xa5ng.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nDet var efter 1836 \xe2\x80\x93 och d\xc3\xa4rmed efter de m\xc3\xa5nga tragiska h\xc3\xa4ndelser som skett i hennes liv \xe2\x80\x93 som hon b\xc3\xb6rjade skriva p\xc3\xa5 allvar. Sin f\xc3\xb6rsta roman, Valdemar Klein, b\xc3\xb6rjade hon skriva p\xc3\xa5 Kristorp, h\xc3\xb6sten 1837. Den gavs ut p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1838 under pseudonymen Fru F. D\xc3\xa5 Fredrika Bremer vistades som badg\xc3\xa4st i Str\xc3\xb6mstad p\xc3\xa5 sommaren 1838, tog den unga Flygare-Carl\xc3\xa9n mod till sig och visade sitt f\xc3\xb6rsta alster f\xc3\xb6r henne och bad om "r\xc3\xa5d och omd\xc3\xb6me". Det hela utf\xc3\xb6ll v\xc3\xa4l och fr\xc3\xa5n denna dag bibeh\xc3\xb6ll Flygare-Carl\xc3\xa9n under hela sitt liv en stor aktning och v\xc3\xa4nskap f\xc3\xb6r "Teckningarnas f\xc3\xb6rfattarinna". Hon influerades \xc3\xa4ven av Sophie von Knorrings f\xc3\xb6rfattarskap, men saknade dessas inblick i de h\xc3\xb6gre st\xc3\xa5ndens liv, och kom i forts\xc3\xa4ttningen att fokusera p\xc3\xa5 att skildra allmogens och medelklassens liv. Hon skrev f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verleva, med det sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rtroende som hennes far gett henne. I Minnen av svenskt f\xc3\xb6rfattarliv skrev hon s\xc3\xa5h\xc3\xa4r: \xe2\x80\x9dJag hade mognad i allvarlig mening, jag hade vistats i olika provinser och kommit i ber\xc3\xb6ring med m\xc3\xa5nga samh\xc3\xa4llsklasser. Jag hade l\xc3\xa4rt mig k\xc3\xa4nna och lida med andra. Jag skulle s\xc3\xa5ledes icke fantisera ihop min bok, jag skulle taga den ur livet.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Av sin bror vice h\xc3\xa4radsh\xc3\xb6vding Edvard Smith fick hon \xc3\xa4mnet till den roman som blev hennes litter\xc3\xa4ra m\xc3\xa4sterverk, Rosen p\xc3\xa5 Tistel\xc3\xb6n (1842). Det var en mordhistoria fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4stkusten, som han funnit i n\xc3\xa5gra r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngshandlingar och av den skapade Flygare-Carl\xc3\xa9n en frisk och levande skildring av m\xc3\xa4nniskor och natur. Den brett upplagda romanen inneh\xc3\xa5ller prov p\xc3\xa5 Flygare-Carl\xc3\xa9ns f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att t\xc3\xa4nja p\xc3\xa5 realism s\xc3\xa5 att den tangerar impressionism och gotik. Den f\xc3\xb6ljdes av Paul V\xc3\xa4ring (1844) som i anslutning till Carl Jonas Love Almqvists Det g\xc3\xa5r an tog upp kvinnlig dygd till behandling, och En natt vid Bullarsj\xc3\xb6n (1847) behandlar religi\xc3\xb6sa fr\xc3\xa5gor. I Enslingen p\xc3\xa5 Johannis-sk\xc3\xa4ret (1846) visade Flygare-Carl\xc3\xa9n influenser fr\xc3\xa5n Bulwer-Lytton. _NEWLINE_Hennes b\xc3\xb6cker gjorde henne snabbt popul\xc3\xa4r och hon flyttade till sin f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggares \xe2\x80\x93 Niklas Hans Thomson p\xc3\xa5 Kabinettsbiblioteket \xe2\x80\x93 fastighet vid Ladug\xc3\xa5rdslandstorg 19 i Stockholm. Hon gifte sig med f\xc3\xb6rfattaren och juristen vid riksdagens expeditionsutskott, Johan Gabriel Carl\xc3\xa9n (f\xc3\xb6dd 1814) den 20 januari 1841, Paret flyttade 1842 till Regeringsgatan 64. Hon skrev sju romaner p\xc3\xa5 fyra \xc3\xa5r och kunde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig och sin son p\xc3\xa5 sitt skrivande. Hon hade god kontakt med sin bror Edvard Smith i Str\xc3\xb6mstad och det var hans id\xc3\xa9 att utge b\xc3\xb6ckerna till Barndomsmilj\xc3\xb6n i Bohusl\xc3\xa4n. Sj\xc3\xa4lvbiografin Skuggspel. Tidsm\xc3\xa5lningar och ungdomsbilder kom ut 1865. En kr\xc3\xb6nika om Str\xc3\xb6mstad blev hennes sista betydande verk. Makarna Carl\xc3\xa9n k\xc3\xb6pte p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1845 ett tv\xc3\xa5v\xc3\xa5nings tr\xc3\xa4hus i Humleg\xc3\xa5rden, Humleg\xc3\xa5rdsgatan 10, senare 29. D\xc3\xa5 staden 1865 beh\xc3\xb6vde delar av deras tomt f\xc3\xb6r den nya Norrlandsgatan, s\xc3\xa5lde man hemmet och flyttade till Kaptensgatan 5. Av ekonomiska sk\xc3\xa4l tvingades Flygare-Carl\xc3\xa9n 1891 l\xc3\xa4mna v\xc3\xa5ningen p\xc3\xa5 Kaptensgatan, d\xc3\xa5 hennes v\xc3\xa4nner ordnat en liten billig tv\xc3\xa5rumsl\xc3\xa4genhet p\xc3\xa5 Grevturegatan 55, senare 43._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta av Flygare-Carl\xc3\xa9ns romaner som bearbetades f\xc3\xb6r scenen var Rosen p\xc3\xa5 Tistel\xc3\xb6n eller Brottslingarna, ett drama i fyra akter som uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 Mindre teatern i Stockholm. Mauritz Cr\xc3\xa6mer svarade f\xc3\xb6r dramatiseringen. Flygare-Carl\xc3\xa9n kan p\xc3\xa5 grund av sina val av \xc3\xa4mnen och milj\xc3\xb6er samt hennes framsynthet och moraliska h\xc3\xa5llning ses som en pionj\xc3\xa4r i svensk litteratur. Hon skrev om det landskap, de verksamheter och den samh\xc3\xa4llsst\xc3\xa4llning som hon sj\xc3\xa4lv var f\xc3\xb6rtrogen med. Som k\xc3\xa4lla till bohusl\xc3\xa4nskt liv under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft \xc3\xa4r hon ov\xc3\xa4rderlig. Under 1840-talet stod hon p\xc3\xa5 sin karri\xc3\xa4rs h\xc3\xb6jdpunkt, och var d\xc3\xa5 Sveriges mest l\xc3\xa4sta romanf\xc3\xb6rfattare samt den mest k\xc3\xa4nda i utlandet. Hennes b\xc3\xb6cker \xc3\xb6versattes till norska, danska, franska, tyska, engelska, polska, italienska, spanska, ungerska, holl\xc3\xa4ndska, ryska och b\xc3\xb6hmiska._NEWLINE_Flygare-Carl\xc3\xa9n blev \xc3\xa4nka 1875 och \xc3\xb6verlevde \xc3\xa4ven sina barn. Hon dog 1892, 84 \xc3\xa5r gammal. D\xc3\xa5 var hon ruinerad efter en felslagen spekulation, d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av Humleg\xc3\xa5rden satts in p\xc3\xa5 det Holmska bankirhuset, vilket gick i konkurs efter ett par \xc3\xa5r. Hon jordf\xc3\xa4stes i Hedvig Eleonora kyrka och ligger begravd p\xc3\xa5 Norra begravningsplatsen i Solna.\n_START_SECTION_\nPrivatliv\n_START_PARAGRAPH_\nEmilie Flygare-Carl\xc3\xa9n var mor till Edvard Flygare (1829\xe2\x80\x931852) och Rosa Carl\xc3\xa9n (1836\xe2\x80\x931883). Emilie Flygare-Carl\xc3\xa9n var gift 1827\xe2\x80\x931833 med Axel Flygare (1792\xe2\x80\x931833), trolovad 1834 med Rosas far Jacob Reinhold Dalin (1800\xe2\x80\x931835) och gift 1841\xe2\x80\x931875 med Johan Gabriel Carl\xc3\xa9n (1814\xe2\x80\x931875). Emilie Flygare-Carl\xc3\xa9ns farmor var M\xc3\xa4rtha Catharina Belfrage, f\xc3\xb6dd 1725 i V\xc3\xa4stra Tunhems socken, och d\xc3\xa4rmed \xc3\xa4ttling till V\xc3\xa4nersborgs f\xc3\xb6rsta borgm\xc3\xa4stare Hans (Henrik) Belfrage (f\xc3\xb6dd 19 januari 1614 i Skottland, d\xc3\xb6d 13 november 1688 i Naglum). Namnet Smith h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n Emilies farfars farfar, smeden Lars Olsson som kallades "Lars Smed", f\xc3\xb6dd omkring 1645 i B\xc3\xa5ler\xc3\xb6d i Skee socken. Hans barn tog d\xc3\xa4refter sl\xc3\xa4ktnamnet Smitt. Flygare-Carl\xc3\xa9n tog sig 1853 an en fosterson vid namn Melcher. Han blev inget "gl\xc3\xa4djebarn" och skickades s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom till sj\xc3\xb6ss, d\xc3\xa4r han gick bort i "hetsig feber" redan under sin f\xc3\xb6rsta resa.'