b'\n_START_ARTICLE_\nAxel Fridell\n_START_SECTION_\nGrafikern\n_START_PARAGRAPH_\nDet var som grafiker Fridell gjorde sin viktigaste insats och han r\xc3\xa4knas till en av v\xc3\xa5ra fr\xc3\xa4msta grafiker. Han arbetade vanligen i torrn\xc3\xa5l men \xc3\xa4ven med etsning. Hans stora l\xc3\xa4rom\xc3\xa4stare p\xc3\xa5 detta omr\xc3\xa5de var Rembrandt, James McNeill Whistler, Charles M\xc3\xa9ryon och Seymour Haden._NEWLINE_Under de tidiga \xc3\xa5ren, kring 1917, arbetade Fridell i en ganska luftig grafikteknik med kraftiga draggningar, tunna torrn\xc3\xa5lslinjer och effekter med f\xc3\xa4rgplumpar. Denna teknik syns b\xc3\xa5de i portr\xc3\xa4tten och landskapsbilderna fr\xc3\xa5n denna tid._NEWLINE_I mitten av 1920-talet anlade Fridell en ny stil, med mera genomarbetade pl\xc3\xa5tar. Flera av stockholmsbilderna fr\xc3\xa5n denna tid, till exempel Stadshuset i Stockholm II (1926, Haskel 223), h\xc3\xb6r till denna kategori._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta englandsresan \xc3\xa4gde rum under \xc3\xa5ren 1926-28, och under denna tid fann Fridell sin mogna stil. De engelska dimmorna och st\xc3\xa4mningarna i London f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt gjorde att bilderna fick ett hemlighetsfullt skimmer \xc3\xb6ver sig. Likv\xc3\xa4l \xc3\xa4r bilderna genomarbetade och detaljerade. Speciellt intresserade sig Fridell f\xc3\xb6r motiv kring Themsen och de stora parkerna. Ett av de mest storartade bladen fr\xc3\xa5n detta londonbes\xc3\xb6k \xc3\xa4r Old studio (1927, Haskel 253)._NEWLINE_Fridell l\xc3\xa4ngtade utomlands igen. N\xc3\xa4sta resa under 1930 st\xc3\xa4lldes framf\xc3\xb6r allt till Nederl\xc3\xa4nderna och Frankrike. \xc3\x84ven i Paris fann Fridell st\xc3\xa4mningen vid floden, i detta fall Seine, sp\xc3\xa4nnande. Flera stora blad kommer fr\xc3\xa5n denna resa, till exempel det m\xc3\xb6rka Quai de Montebello I (1930, Haskel 300), d\xc3\xa4r Fridell avbildat kajernas m\xc3\xa4nniskor p\xc3\xa5 ett dystert s\xc3\xa4tt. Bladet Flickan i f\xc3\xb6nstret II (1930-32, Haskel 308), p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades \xc3\xa4ven i Rotterdam under denna resa._NEWLINE_\xc3\x85ter i Stockholm producerar Fridell fina blad fr\xc3\xa5n sin atelj\xc3\xa9 vid Stadsg\xc3\xa5rden, till exempel torrn\xc3\xa5len Stadsg\xc3\xa5rden (1931, Haskel 330), d\xc3\xa4r han kanske f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker men inte till fullo uppn\xc3\xa5r st\xc3\xa4mningarna fr\xc3\xa5n London._NEWLINE_Den sista utlandsresan g\xc3\xa5r till London 1933 och Paris 1934. Nu tillkommer Fridells k\xc3\xa4ndaste blad, Mr Simmons (Tidningsl\xc3\xa4saren) (1933, Haskel 365), som gavs ut p\xc3\xa5 frim\xc3\xa4rke 1974 n\xc3\xa4r Publicistklubben firade sitt 100-\xc3\xa5rsjubileum. Bladet Glebe Place (Haskel 364), med en skum och mystisk f\xc3\xb6rgrund, h\xc3\xa4rstammar ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n Londonbes\xc3\xb6ket 1933. Fr\xc3\xa5n parisbes\xc3\xb6ket 1934 kommer n\xc3\xa5gra fina studier av broar, bl.a. Le Pont Marie (Haskel 371)._NEWLINE_I Fridells grafiska produktion ska \xc3\xa4ven n\xc3\xa4mnas de m\xc3\xa5nga portr\xc3\xa4tt han utf\xc3\xb6rde, bl.a. av Selma Lagerl\xc3\xb6f, Gustaf V, hustrun Ingrid och ett antal sj\xc3\xa4lvportr\xc3\xa4tt. Ett av de b\xc3\xa4sta portr\xc3\xa4tten \xc3\xa4r av konstn\xc3\xa4rskollegan Olof Hjort (Dalmasen, 1933, Haskel 350)._NEWLINE_Fridell \xc3\xa4r den konstn\xc3\xa4r som f\xc3\xa5tt flest grafiska blad (26 st.) utgivna i F\xc3\xb6reningen f\xc3\xb6r Grafisk Konsts \xc3\xa5rliga grafikportf\xc3\xb6ljer, mellan \xc3\xa5ren 1915 och 1962.\n_START_SECTION_\nMinnesutst\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nEn minnesutst\xc3\xa4llning \xc3\xb6ver Axel Fridell h\xc3\xb6lls p\xc3\xa5 Nationalmuseum under h\xc3\xb6sten 1936. Den flyttade till Falun efter ny\xc3\xa5ret 1937.'