b'\n_START_ARTICLE_\nNordjukagiriska\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nUrsprunget till ordet jukagiriska \xc3\xa4r oklar; detta \xc3\xa4r vad jukagirerna sj\xc3\xa4lva kallar sig n\xc3\xa4r de talar ryska. Det kan m\xc3\xb6jligtvis komma fr\xc3\xa5n evenkiskans jukagir ("kallt eller fruset folkslag"). P\xc3\xa5 nordjukagiriska kallas jukagiriska vadul, och p\xc3\xa5 sydjukagiriska odul.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det mellan floden Lena och Tjuktjiens \xc3\xb6stra kust befolkades av jukagirerna under b\xc3\xb6rjan av 1700-talet. Efter att evenkerna, jakuterna och evenerna intog omr\xc3\xa5det, b\xc3\xb6rjade jukagirerna sakta att d\xc3\xb6 ut. Den ryska kolonisationen \xc3\xb6ster ut under mitten av 1700-talet f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde mycket av den traditionella jukagiriska kulturen._NEWLINE_\xc3\x84nda tills helt nyligen var flerspr\xc3\xa5kigheten utbredd, och jukagiriska, eveniska, tjuktjiska och jakutiska fungerade alternativt som spr\xc3\xa5k av interkulturell kommunikation i annorlunda kulturella situationer. Denna situation \xc3\xa4r bevarad av den \xc3\xa4ldsta jukagiriska generationen, de talar generellt jukagiriska, ryska och jakutiska och ofta eveniska._NEWLINE_\xc3\x85r 1930 skrev jukagiren Nikolaj Spiridonov, utexaminerad fr\xc3\xa5n universitetet i St. Petersburg, ett par b\xc3\xb6cker om hur det inhemska folkslaget jukagirerna levde i Kolymaregionen. Andra l\xc3\xa4rda jukagirer var br\xc3\xb6derna Semjon, Gavril och Nikolaj Kurilov.\n_START_SECTION_\nJukagiriskan idag\n_START_PARAGRAPH_\nIdag finns det ungef\xc3\xa4r 1 500 jukagirer, och av dem talar cirka 200 jukagiriska flytande, varav 150 nordjukagiriska och 50 sydjukagiriska enligt en sovjetisk folkr\xc3\xa4kning fr\xc3\xa5n 1989. Inget av de jukagiriska spr\xc3\xa5ken har n\xc3\xa5gon officiell status idag. De anv\xc3\xa4nds heller inte i n\xc3\xa5gon lagstiftning, handel, teater, religi\xc3\xb6sa ceremonier eller massmedier, f\xc3\xb6rutom tillf\xc3\xa4lliga s\xc3\xa4ndningar p\xc3\xa5 lokalradion._NEWLINE_Spr\xc3\xa5kets anv\xc3\xa4ndning \xc3\xa4r starkt bundet till jukagirernas traditionella aktiviteter, och anv\xc3\xa4nds praktiskt taget bara under jakt, fiske och renvallning. Endast lite nordjukagiriska anv\xc3\xa4nds fortfarande till vardags i vissa orter. Undervisning i jukagiriska startade under tidigt 1980-tal, men \xc3\xa4r inte verkningsfull. Spr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r ett obligatoriskt \xc3\xa4mne f\xc3\xb6r alla barn i de jukagiriska familjerna under grundskolan, men det finns inga utbildade l\xc3\xa4rare och ingen fungerande l\xc3\xa4roplan. Undervisningen i nordjukagiriska rapporteras vara mer effektiv, men \xc3\xa4ven d\xc3\xa4r l\xc3\xa4r sig de flesta barnen nordjukagiriskan som ett fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k, och h\xc3\xa4mtar inte in det s\xc3\xa5 bra under sina skol\xc3\xa5r. I stort sett \xc3\xa4r det bara de barn som lever och ut\xc3\xb6var sina traditionella aktiviteter i taigan eller p\xc3\xa5 tundran som har m\xc3\xb6jligheten att l\xc3\xa4ra sig jukagiriska genom familjen och v\xc3\xa4nner.\n_START_SECTION_\nFonologi\n_START_PARAGRAPH_\nVokalsystemet innefattar 6 korta vokaler och deras l\xc3\xa5nga motsvarigheter. De l\xc3\xa5nga vokalerna /e/, /o/, /\xc3\xb8/ kan uttalas som de fallande diftongerna /ie/, /uo/, /u\xc3\xb8/.\n_START_SECTION_\nMorfologi\n_START_PARAGRAPH_\nNordjukagiriskan \xc3\xa4r ett synnerligen syntetiskt och i huvudsak sammanbindande spr\xc3\xa5k (suffixering existerar). Det finns fem prefix (tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6r polaritet, det reflexiva, det \xc3\xb6msesidiga och det f\xc3\xb6r irrealis), dessa morfem k\xc3\xa4nnetecknas av l\xc3\xb6sare f\xc3\xb6rbindelse med stammen \xc3\xa4n suffixen, som gr\xc3\xa4nsen \xc3\xa4r mellan ett prefix och dess stam kan beskrivas som intern \xc3\xb6ppen tidpunkt. Sammanslagningsfenomen p\xc3\xa5 morfematiska gr\xc3\xa4nser \xc3\xa4r marginella.\n_START_SECTION_\nSubstantiv\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantiv b\xc3\xb6js efter numerus (singular och plural), kasus (nominativ, predikativ, ackusativ, instrumentalis, dativ, lokativ, ablativ, prolativ och komitativ) och tillh\xc3\xb6righet (endast korsh\xc3\xa4nvisning f\xc3\xb6r tredjepersonstillh\xc3\xb6righet).\n_START_SECTION_\nFonotax\n_START_PARAGRAPH_\nStavelsestrukturen \xc3\xa4r KVK, som inneb\xc3\xa4r att h\xc3\xb6gst en konsonant kan finnas i b\xc3\xb6rjan och i slutet av ordet, och det kan vara h\xc3\xb6gst tv\xc3\xa5 konsonanter efter varandra i mitten av ordet.'