b'\n_START_ARTICLE_\nCyperns historia\n_START_PARAGRAPH_\nCyperns historia tar sin b\xc3\xb6rjan n\xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskor bes\xc3\xb6ker \xc3\xb6n f\xc3\xb6r drygt 12 000 \xc3\xa5r sedan f\xc3\xb6r att jaga dv\xc3\xa4rgelefanter och dv\xc3\xa4rgflodh\xc3\xa4star. Sedan dr\xc3\xb6jer det n\xc3\xa4stan 2000 \xc3\xa5r innan Cypern f\xc3\xa5r fast jordbrukande befolkning. Under brons\xc3\xa5ldern blir kopparexporten viktig f\xc3\xb6r Cypern. F\xc3\xb6r drygt 3000 \xc3\xa5r sedan invandrade greker, och det grekiska spr\xc3\xa5ket gjorde sitt int\xc3\xa5g. Under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern kom \xc3\xb6n under feniciskt inflytande och hamnade sedan under assyrisk, egyptiskt och persisk \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet f\xc3\xb6r att sedan ansluta sig till den hellenistiska v\xc3\xa4rlden. 58 f Kr blev \xc3\xb6n en romersk provins som vid tiden f\xc3\xb6r romarrikets delning blev en del av det \xc3\xb6stromerska riket. Araberna intog \xc3\xb6n flera g\xc3\xa5nger under 600-talet och 1191 intog Rikard Lejonhj\xc3\xa4rta \xc3\xb6n som d\xc3\xa5 blev ett feodalt kungarike med starkt franskt inflytande till en b\xc3\xb6rjan och sedan venetianskt. Det feodala styret gick h\xc3\xa5rt \xc3\xa5t Cyperns bondebefolkning, som minskade. Turkarna intog till slut Cypern som blev en del av det Osmanska riket 1571. Under det osmanska styret f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttras levnadsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6r Cyperns b\xc3\xb6nder, i alla fall till en b\xc3\xb6rjan. Samtidigt tv\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rflyttades turkar till \xc3\xb6n. Dessa turkar blir anf\xc3\xa4der till den turkcypriotiska befolkningen. 1878 fick Storbritannien kontrollen \xc3\xb6ver Cypern efter en \xc3\xb6verenskommelse med Turkiet, och i och med tar den grekiskcypriotiska kampen f\xc3\xb6r \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening med Grekland, enosis, sin b\xc3\xb6rjan. Storbritannien k\xc3\xa4mpar med fr\xc3\xa5gan och efterhand tillkommer turkcypriotiska krafter som ist\xc3\xa4llet vill dela Cypern mellan Grekland och Turkiet._NEWLINE_1960 blir Cypern sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt, men redan 1964 k\xc3\xa4nde sig FN n\xc3\xb6dsakat att skicka dit fredsbevarande styrkor och 1974 st\xc3\xb6rtades den valde presidenten Makarios av den grekiska milit\xc3\xa4rjuntan och Turkiet valde d\xc3\xa5 att invadera den norra delen av \xc3\xb6n. Efter det har flera f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjorts f\xc3\xb6r att ena Cypern. 2004 anordnades folkomr\xc3\xb6stning ang\xc3\xa5ende \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor p\xc3\xa5 initiativ av FN:s generalsekreterare Kofi Annan. Grekcyprioterna r\xc3\xb6stade nej och turkcyprioterna ja.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVid utgr\xc3\xa4vningsplatsen Aetokremnos har arkeologer hittat sp\xc3\xa5r av jakt av Cyperns endemiska dv\xc3\xa4rgelefanter och dv\xc3\xa4rgflodh\xc3\xa4star som jagades f\xc3\xb6r drygt 12 000 \xc3\xa5r sedan och sedermera utrotades. Man tror att dessa m\xc3\xa4nniskor tillh\xc3\xb6rde en j\xc3\xa4garkultur som bes\xc3\xb6kte Cypern ibland f\xc3\xb6r jaktens skull. Samma m\xc3\xa4nniskor kan mycket v\xc3\xa4l ha sl\xc3\xa4ppt ut griskultingar p\xc3\xa5 \xc3\xb6n f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4lla framtida jakt._NEWLINE_Den \xc3\xa4ldsta fasta k\xc3\xa4nda bos\xc3\xa4ttningen p\xc3\xa5 Cypern \xc3\xa4r Klimonas, dit m\xc3\xa4nniskor flyttade f\xc3\xb6r runt 10 800 \xc3\xa5r sedan. Dessa nybyggare hade med sig vete, katter och hundar. Getter, kor och m\xc3\xb6ss dyker upp p\xc3\xa5 \xc3\xb6n f\xc3\xb6r cirka 10 400 \xc3\xa5r sedan, bland annat har sp\xc3\xa5r hittats i Mylouthkia, d\xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda brunnar ocks\xc3\xa5 finns. Under de kommande \xc3\xa5rhundradena tillkom f\xc3\xa5r, dovhjort och r\xc3\xa4v. Vid bland annat Khirokitia (V\xc3\xa4rldsarv 1998) har man hittat l\xc3\xa4mningar av rundhyddor som anv\xc3\xa4nts vid odling av vete, samt stensk\xc3\xa5lar, drygt 8000 \xc3\xa5r gamla. F\xc3\xb6r 8000 \xc3\xa5r sedan avfolkades Cypern, kanske p\xc3\xa5 grund av ett tillf\xc3\xa4lligt kallare klimat, f\xc3\xb6r att \xc3\xa5ter befolkas f\xc3\xb6r ungef\xc3\xa4r 7500 \xc3\xa5r sedan. Den nya befolkningen tog med sig kunskapen att g\xc3\xb6ra keramik. Det f\xc3\xb6rsta exemplen p\xc3\xa5 denna keramik har hittats i Sotria._NEWLINE_I Erimi och Kissonerga finns fynd fr\xc3\xa5n koppar\xc3\xa5ldern (f\xc3\xb6r 5500\xe2\x80\x934000 \xc3\xa5r sedan) med stenskulpturer och stenfiguriner._NEWLINE_Tidig brons\xc3\xa5lder som b\xc3\xb6rjade mot slutet av tredje \xc3\xa5rtusendet f Kr representeras av en gravplats vid Vounous med r\xc3\xb6dpolerad keramik med scener i relief. Under mitten av brons\xc3\xa5ldern p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas en urbanisering och kopparindustrin blir att viktigare. Under den sena brons\xc3\xa5ldern blir kopparexporten viktigare. Cypern kallas Alasia i kilskriftstexter. Under sen brons\xc3\xa5lder byggdes bef\xc3\xa4stningar, man framst\xc3\xa4llde bronsstatyetter och skrev med en \xc3\xa4nnu inte uttydd stavelseskrift, den cypro-minoiska skriften. Ca 1200 f Kr invandrade greker, och d\xc3\xa4rmed gjorde grekiska seder och det grekiska spr\xc3\xa5ket int\xc3\xa5g._NEWLINE_Under j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern kom Cypern under feniciskt inflytande. \xc3\x96n bestod av kungad\xc3\xb6men (Idalion, Kition, Soli m fl) vars kungar underkastade sig kung Sargon II av Assyrien och stod under assyrisk \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet 709\xe2\x80\x93669 f.Kr. Efter det blev Cypern fritt f\xc3\xb6r att hamna under egyptisk styre 570\xe2\x80\x93545 f Kr och senare persisk styre 545\xe2\x80\x93331 f Kr. \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet. De cypriotiska kungarna ansl\xc3\xb6t sig till Alexander den store, och Cypern blev en del av den hellenistiska v\xc3\xa4rlden. 58 f Kr blev \xc3\xb6n en romersk provins och fr\xc3\xa5n den romerska tiden finns byggnader och mosaiker som gr\xc3\xa4vts ut i Curium, Pafos (v\xc3\xa4rldsarv 1980), Salamis och Soli. Efter kejsar Theodosius d\xc3\xb6d 395 e Kr blev Cypern en del av det \xc3\xb6stromerska riket.\n_START_SECTION_\nBysantinska riket (395-1191)\n_START_PARAGRAPH_\nCypern tillf\xc3\xb6ll det bysantinska riket n\xc3\xa4r romarriket delades 395 och 400-talet blev den cypriotiska kyrkan erk\xc3\xa4nd som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig kyrka. P\xc3\xa5 600-talet intog araberna \xc3\xb6n flera g\xc3\xa5nger och under en period p\xc3\xa5 n\xc3\xa4stan 300 \xc3\xa5r delade kejsar Justinianus II och kalif Abd al-Malik och efterf\xc3\xb6ljande kejsare och kalifer p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de herrav\xc3\xa4lde och skatteinkomster. Samregerandet kom till ett slut n\xc3\xa4r kejsar Nikeforos II Fokas \xc3\xa5terf\xc3\xb6renade Cypern med det bysantinska riket 965. Cypern blev viktig f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de pilgrimer och korsriddare p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till Jerusalem. Mot slutet av 1100-talet gjorde guvern\xc3\xb6ren p\xc3\xa5 Cypern uppror och utropades sig sj\xc3\xa4lv till kejsare. Under tumultet som uppstod passade Rikard Lejonhj\xc3\xa4rta 1191 p\xc3\xa5 att avs\xc3\xa4tta upprorsmakaren inta \xc3\xb6n sj\xc3\xa4lv tillsammans med franska korsriddare. Cypern s\xc3\xa5ldes till Guy av Lusignan, den avsatte kungen av Jerusalem.\n_START_SECTION_\nKungad\xc3\xb6met och Venedigs styre (1192-1571)\n_START_PARAGRAPH_\nI och med att Cypern s\xc3\xa5ldes till Guy av Lusignan blev Cypern 1192 ett kungad\xc3\xb6met Cypern och Guy av Lusignan blev dess h\xc3\xa4rskare. \xc3\x96n fick en h\xc3\xa4rskande, fransktalande klass och riket och \xc3\xb6n organiserades efter feodala principer. Under h\xc3\xb6gmedeltiden kom k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n Venedig och Genua och bosatte sig p\xc3\xa5 \xc3\xb6n och sedan tidigare var befolkningen i huvudsak grekcypriotisk med inslag av maroniter och armenier. Under kungad\xc3\xb6met f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte man undertrycka den cypriotiska kyrkan och orientera \xc3\xb6n mer mot Europa, n\xc3\xa4r det blev den sista utposten mot kalifatet efter det att korst\xc3\xa5gen upph\xc3\xb6rde. 1400-talet blev oroligt med tronf\xc3\xb6ljdsstrider, konflikter med Venedig och Genua samt egyptiska r\xc3\xa4der. Den siste kungen, Jakob II, tog en venetiansk adelsdam, Caterina Cornaro till drottning, och n\xc3\xa4r han dog blev hon Cyperns sista monark. 1489 kom Cypern under venetianskt styre under det att \xc3\xb6n var starkt hotat av turkarna. Mycket resurser anv\xc3\xa4ndes till krigsf\xc3\xb6rberedelsen vilket gjorde att handel och export minskade. 1571 er\xc3\xb6vrade Selim II Cypern och \xc3\xb6n blev en del av det turkiska v\xc3\xa4ldet.\n_START_SECTION_\nOsmanska riket (1571-1878)\n_START_PARAGRAPH_\nTurkarna intog Nicosia 1570 och \xc3\xa5ret efter f\xc3\xb6ll Famagusta efter en l\xc3\xa5ng bel\xc3\xa4gring under Cypernkriget. I och med det turkiska \xc3\xb6vertagandet \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttades den cypriotiska kyrkan och feodalsystemet tillsammans med livegenskapen avskaffades. B\xc3\xb6nderna fick \xc3\xa4ga sitt land. Cyperns befolkning hade minskat under det venetianska styret och turkarna \xc3\xa5tg\xc3\xa4rdade det genom att tv\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rflytta kolonister till \xc3\xb6n. Cypern styrdes av en guvern\xc3\xb6r. Den grekiska folkgruppen f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av \xc3\xa4rkebiskopen som kunde beg\xc3\xa4ra f\xc3\xb6retr\xc3\xa4de hos sultanen. F\xc3\xb6rst minskade skatterna men efterhand steg den ist\xc3\xa4llet kraftigt och ober\xc3\xa4kneligt. \xc3\x84rkebiskopen blev p\xc3\xa5 1700-talet ansvarig f\xc3\xb6r skatteindrivningen. Under 17- och 1800-talen gjordes flera upprorsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k. 1821 avr\xc3\xa4ttades \xc3\xa4rkebiskopen, misst\xc3\xa4nkt f\xc3\xb6r att sympatisera med det grekiska upproret p\xc3\xa5 fastlandet. Cypern var en f\xc3\xb6rlustaff\xc3\xa4r f\xc3\xb6r turkarna. 1856 gjordes f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med sj\xc3\xa4lvstyre i lokala r\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nBrittiska v\xc3\xa4ldet (1878\xe2\x80\x931959)\n_START_PARAGRAPH_\nMot att Storbritannien anv\xc3\xa4nde Cypern som bas och d\xc3\xa4rmed skyddade turkarna fr\xc3\xa5n det ryska hotet fick man ta \xc3\xb6ver kontrollen av Cypern 1878 \xc3\xa4ven om \xc3\xb6n formellt fortfarande stod under turkisk \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r motsatte sig Storbritannien de krav p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rening med Grekland, enosis, som kom fr\xc3\xa5n den grekiska delen av befolkningen. Efter Suezkanalens \xc3\xb6ppnande 1869 hade \xc3\xb6n f\xc3\xa5tt en \xc3\xb6kad strategisk betydelse f\xc3\xb6r kontakterna med Indien. R\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6r \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening med Grekland \xc3\xb6kade efterhand och i och med f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget blev Storbritannien och Turkiet motst\xc3\xa5ndare. Britterna erbj\xc3\xb6d Grekland Cypern mot att man skulle sluta vara neutral i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, men Grekland sa nej._NEWLINE_1923 erk\xc3\xa4ndes Storbritanniens \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet av Turkiet genom Lausannef\xc3\xb6rdraget, och kunde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r 1925 bli brittisk kronkoloni. Enosisr\xc3\xb6relsen, som hade en nedg\xc3\xa5ng efter det att Grekland f\xc3\xb6rlorat ett krig mot Turkiet 1920-23, tog \xc3\xa5ter fart med omfattande demonstrationer och upplopp samt ett nedbr\xc3\xa4nt guvern\xc3\xb6rspalats 1931. Politiska ledare utvisades, strejker och protester fortsatte. Med undantag av n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 flygattacker s\xc3\xa5 ber\xc3\xb6rdes inte Cypern av det andra v\xc3\xa4rldskriget._NEWLINE_1946 tvingades britterna l\xc3\xa5ta de politiska ledarna komma tillbaka och frige upprorsmakare. 1946 publicerade guvern\xc3\xb6ren f\xc3\xb6rslag f\xc3\xb6r en h\xc3\xb6gre grad av sj\xc3\xa4lvstyrelse p\xc3\xa5 Cypern. Dessa avf\xc3\xa4rdades med slagordet "enosis och bara enosis". \xc3\x84rkebiskop Makarios III drev enosisfr\xc3\xa5gan fr\xc3\xa5n slutet av 1940-talet. 1950 genomf\xc3\xb6rde kyrkan den folkomr\xc3\xb6stning som visade att 96\xc2\xa0% av de r\xc3\xb6stande var f\xc3\xb6r en \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening med Grekland. 1955 bildades en befrielser\xc3\xb6relse av \xc3\xb6verste Georgios Grivas, som f\xc3\xb6rde gerillakrig mot britterna. 1956 f\xc3\xb6rvisades Makarios till Seychellerna men 1957 kunde han resa till Aten och skapa sig ett h\xc3\xb6gkvarter d\xc3\xa4r. 1958 var striderna ig\xc3\xa5ng igen, nu riktad mot de turkcypriotiska krafter, ledda av Faz\xc4\xb1l K\xc3\xbc\xc3\xa7\xc3\xbck, som ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r enosis ville ha en delning av Cypern mellan Turkiet och Grekland. Turkiet svarade med att utvisa greker. FN medlade utan framg\xc3\xa5ng. Makarios blev till slut tvungen att godk\xc3\xa4nna de avtal som Storbritannien, Grekland och Turkiet slutit 1959 och 1960 som gick ut p\xc3\xa5 att Storbritannien skulle avst\xc3\xa5 Cypern, och att Cypern skulle bli en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig republik och avst\xc3\xa5 kravet p\xc3\xa5 \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening med Grekland samt att Storbritannien skulle f\xc3\xa5 beh\xc3\xa5lla sina milit\xc3\xa4rbaser i Akrotiri och Dhek\xc3\xa9lia. I december 1959 valdes Makarios till president och K\xc3\xbc\xc3\xa7\xc3\xbck till vicepresident.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetstiden\n_START_PARAGRAPH_\nDen 16 augusti 1960 blev Cypern en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig stat med \xc3\xa4rkebiskopen Makarios, med grekcypriotisk f\xc3\xb6rankring, som f\xc3\xb6rsta president och turkcyprioten K\xc3\xbc\xc3\xa7\xc3\xbck som vicepresident. Parlamentet skulle enligt det ing\xc3\xa5ngna avtalet mellan Storbritannien, Grekland och Turkiet tills\xc3\xa4ttas genom allm\xc3\xa4nna val med 70% grekcyprioter och 30% turkcyprioter. Dessutom skulle Grekland stationera 950 soldater och Turkiet 650 p\xc3\xa5 Cypern. K\xc3\xbc\xc3\xa7\xc3\xbck lade in sitt veto mot en etniskt integrerad f\xc3\xb6rsvarsmakt, varvid Makarios f\xc3\xb6reslog \xc3\xa4ndringar i konstitutionen. Under tiden f\xc3\xb6rberedde politiska aktivister p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor konfrontation och strider utbr\xc3\xb6t 1963. FN och NATO f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte medla, utan framg\xc3\xa5ng, och FN satte in en fredsbevarande styrka 1964. Turkcyprioterna som tidigare bott utspridda \xc3\xb6ver hela \xc3\xb6n samlades i enklaver. Nicosia delades upp l\xc3\xa4ngs den s\xc3\xa5 kallade gr\xc3\xb6na linjen, som patrullerades av britterna. Greklands milit\xc3\xa4rjunta, som kom till makten 1967, ville st\xc3\xb6rta Makarios f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 enosis. Grekcyprioterna demonstrerade d\xc3\xa5 till st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r Makarios. Makarios \xc3\xa5tervaldes med en \xc3\xb6verv\xc3\xa4ldigande majoritet 1968 och vann \xc3\xa5terigen 1973 men var trots det fortsatt under grekisk press. Han utsattes f\xc3\xb6r mordf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k b\xc3\xa5de 1970 och 1973. N\xc3\xa4r Makarios 1974 bad den grekiska regeringen att kalla hem grekiska officerare fr\xc3\xa5n \xc3\xb6n s\xc3\xa5 genomf\xc3\xb6rde dessa ist\xc3\xa4llet en kupp mot honom 15 juli och tvingade honom att fly utomlands. I det l\xc3\xa4get invaderade Turkiet norra Cypern 20 juli medan FN-trupperna p\xc3\xa5 \xc3\xb6n stod maktl\xc3\xb6sa. Cypernkrisen var ett faktum. Cirka 180 000 grekcyprioter flydde till den s\xc3\xb6dra delen av \xc3\xb6n och 50 000 turkcyprioter flydde till norra Cypern. 23 juli f\xc3\xb6ll Greklands milit\xc3\xa4rjunta._NEWLINE_Flera misslyckade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjordes f\xc3\xb6r att hitta ett s\xc3\xa4tt att ena Cypern fram till 1983 d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rhandlingarna avbr\xc3\xb6ts och turkcyprioterna utropade den Turkiska republiken Nordcypern som endast erk\xc3\xa4ndes av Turkiet. FN stoppade d\xc3\xa5 internationell handel med Nordcypern, n\xc3\xa5got som ledde till d\xc3\xa5lig ekonomisk utveckling och ett beroendef\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till Turkiet. 1990 ans\xc3\xb6kte republiken Cypern medlemskap i EG (sedermera EU) och ans\xc3\xb6kan f\xc3\xb6rnyades 2004, men d\xc3\xa5 handlade ans\xc3\xb6kan om hela Cypern, \xc3\xa4ven om det i praktiken endast kunde omfatta den grekcypriotiska delen av \xc3\xb6n. 2004 anordnades folkomr\xc3\xb6stning ang\xc3\xa5ende \xc3\xa5terf\xc3\xb6rening p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor p\xc3\xa5 initiativ av FN:s generalsekreterare Kofi Annan. Grekcyprioterna r\xc3\xb6stade nej och turkcyprioterna ja. F\xc3\xb6rhandlingar om att l\xc3\xb6sa Cypernfr\xc3\xa5gan har fortsatt, men det har alltid funnits alltf\xc3\xb6r starka krafter som mots\xc3\xa4tter sig de f\xc3\xb6rslag som lagts fram._NEWLINE_Republiken Cypern (den grekcypriotiska delen) klarade sig relativt bra tack vare turism och st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n EU. Den ekonomiska krisen 2008 slog h\xc3\xa5rt mot ekonomin med l\xc3\xa5g tillv\xc3\xa4xt, h\xc3\xb6g statsskuld och stora budgetunderskott som f\xc3\xb6ljd. 2012 beg\xc3\xa4rde den cypriotiska regeringen hj\xc3\xa4lp fr\xc3\xa5n eurol\xc3\xa4ndernas r\xc3\xa4ddningsfond. Nordcyperns ekonomi har drabbats \xc3\xa4ven den under senare \xc3\xa5r och beroendet av st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n Turkiet har \xc3\xb6kat.'