b'\n_START_ARTICLE_\nKosta glashus\n_START_PARAGRAPH_\nKosta Glashus eller Bruno Mathssons Glashus kallas en radhusl\xc3\xa4nga vid Holsteins v\xc3\xa4g 20\xe2\x80\x9328 intill Kosta glasbruk i Ekeberga socken, Lessebo kommun. Huset ritades 1956 av m\xc3\xb6belformgivaren och arkitekten Bruno Mathsson f\xc3\xb6r Kosta glasbruk. Radhusl\xc3\xa4ngan var rivningshotad men renoverades och \xc3\xa4r sedan \xc3\xa5r 2007 ett lagskyddat byggnadsminne.\n_START_SECTION_\nUtst\xc3\xa4llningshall\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1950 ritade Bruno Mathsson en modern, USA-inspirerad utst\xc3\xa4llningshall f\xc3\xb6r sitt eget m\xc3\xb6belf\xc3\xb6retag i V\xc3\xa4rnamo. Huset hade stora glasytor och uppm\xc3\xa4rksammades av bland andra Kostas konstn\xc3\xa4rlige ledare Vicke Lindstrand som gav Mathsson i uppdrag att skapa en liknande hall f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retagets konstglas. Utst\xc3\xa4llningshallen blev 300 m\xc2\xb2 stor och byggdes efter samma principer som den i V\xc3\xa4rnamo. Den 27 maj 1954 invigde kung Gustaf VI Adolf brukets nya utst\xc3\xa4llningshall. Hallen finns fortfarande kvar men har byggts om kraftigt och d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6rlorat sitt kulturhistoriska v\xc3\xa4rde.\n_START_SECTION_\nRadhusl\xc3\xa4ngan\n_START_PARAGRAPH_\nMathssons n\xc3\xa4sta uppdrag f\xc3\xb6r Kosta var att rita en radhusl\xc3\xa4nga om sex l\xc3\xa4genheter (det blev sedermera fem) f\xc3\xb6r brukets anst\xc3\xa4llda, huvudsakligen m\xc3\xa4stare och h\xc3\xb6gre tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n. Byggplatsen var ett gammalt banomr\xc3\xa5de sydost om fabriken. \xc3\x84ven h\xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndes samma formgivnings- och byggnadsid\xc3\xa9er som tidigare, allts\xc3\xa5 ytterv\xc3\xa4ggar med extrem stora glasytor. Mathsson tillhandah\xc3\xb6ll de av honom patenterade "BrunoPane"-glaspartierna som bestod av en tv\xc3\xa5glas isolerruta ytterst och ett enkelglas mot insidan med en luftspalt d\xc3\xa4remellan. Golven i samtliga rum belades med Kostas egen glasmosaik p\xc3\xa5 betongplatta som inneh\xc3\xb6ll den av Mathsson likas\xc3\xa5 patenterade vattenburna golvv\xc3\xa4rmen, vilket gjorde att man slapp st\xc3\xb6rande radiatorer framf\xc3\xb6r f\xc3\xb6nstren._NEWLINE_Radhusl\xc3\xa4ngan \xc3\xa4r 99,4 meter l\xc3\xa5ng och uppf\xc3\xb6rd i en v\xc3\xa5ning under ett sadeltak med svag lutning. Ytterv\xc3\xa4ggarnas stommar best\xc3\xa5r av monteringsf\xc3\xa4rdiga moduler. Fasaderna domineras, f\xc3\xb6rutom av glaspartierna, av r\xc3\xb6tt och gult tegel samt tr\xc3\xa4panel. Genom \xc3\xb6ppna spisens skorsten till varje l\xc3\xa4genhet \xc3\xa5stadkom Mathsson en naturlig delning av den l\xc3\xa5nga fasaden. Glaspartiernas br\xc3\xb6stningar kl\xc3\xa4ddes med glasmosaik i olika f\xc3\xa4rger, varje hus fick mosaik i en egen kul\xc3\xb6r. Varje radhus har en yta om 108 m\xc2\xb2 och \xc3\xa4r byggt i vinkel kring en privat innerg\xc3\xa5rd med k\xc3\xb6k och vardagsrum mot entr\xc3\xa9sidan och sovrummen samt badrummet avskilda i vinkel mot g\xc3\xa5rden. Mot grannen finns ett garage. _NEWLINE_Anl\xc3\xa4ggningen stod f\xc3\xa4rdig f\xc3\xb6r inflyttning 1956 och en officiell premi\xc3\xa4rvisning f\xc3\xb6r pressen h\xc3\xb6lls torsdagen den 24 maj samma \xc3\xa5r. Projektet, som var ett stort experiment, bed\xc3\xb6mdes som lyckat och Kosta planerade f\xc3\xb6r en forts\xc3\xa4ttning med fler glashus \xc3\xa5t de anst\xc3\xa4llda. Men i Kosta byggdes inga fler arbetarbost\xc3\xa4der i brukets regi efter 1956 och bostadsfr\xc3\xa5gan l\xc3\xb6stes ist\xc3\xa4llet fr\xc3\xa4mst genom att bruket genom f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nliga villkor uppmuntrade sina medarbetare att bygga egna villor.\n_START_SECTION_\nRivningshot och renovering\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1987 s\xc3\xa5ldes glashusen liksom brukets samtliga byggnader som inte beh\xc3\xb6vdes f\xc3\xb6r produktionen av glas. Fastigheten bytte i snabb takt \xc3\xa4gare flera g\xc3\xa5nger. Ingen tog n\xc3\xa5got l\xc3\xa5ngsiktigt ansvar f\xc3\xb6r underh\xc3\xa5llet och 1991 hade f\xc3\xb6rfallet g\xc3\xa5tt s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt att kommunen tog beslut om tv\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rvaltning. 1993 s\xc3\xa5ldes radhusen p\xc3\xa5 exekutiv auktion och \xc3\xa4gdes d\xc3\xa4refter av bland annat tyska och danska intressen men vanv\xc3\xa5rden fortsatte. Ungef\xc3\xa4r samtidigt b\xc3\xb6rjade man uppm\xc3\xa4rksamma husens arkitektoniska och kulturhistoriska v\xc3\xa4rde. L\xc3\xa4nsstyrelsen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte under 1994 och 1995 ta upp en diskussion om byggnadsminnesf\xc3\xb6rklaring men misslyckades eftersom ingen fastighets\xc3\xa4gare accepterade L\xc3\xa4nsstyrelsens krav. \xc3\x85r 2004 fattade Milj\xc3\xb6departementet beslut om expropriation av husen som verkst\xc3\xa4lldes 2006._NEWLINE_D\xc3\xa4refter b\xc3\xb6rjade en genomgripande restaurering under \xc3\xb6verinseende av antikvarie Jan Westergren fr\xc3\xa5n Kalmar l\xc3\xa4ns museum som \xc3\xa5terst\xc3\xa4llde radhusl\xc3\xa4ngan i n\xc3\xa4rap\xc3\xa5 ursprungligt skick fr\xc3\xa5n 1956. En officiell \xc3\xa5terinvigning h\xc3\xb6lls den 14 juni 2007 i n\xc3\xa4rvaro av d\xc3\xa5varande kulturministern Leif Pagrotsky. I samband med invigningen meddelade L\xc3\xa4nsstyrelsen att man fattat beslut om att f\xc3\xb6rklara glashusen som byggnadsminne. Idag finns en konferensl\xc3\xa4genhet, en visningsl\xc3\xa4genhet f\xc3\xb6r guidningar och tre vanliga l\xc3\xa4genheter som fungerar som stipendiebost\xc3\xa4der f\xc3\xb6r formgivare och studenter vid glasskolan p\xc3\xa5 bruket.'