b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xb6rsvarsv\xc3\xa4sendets kemiska anstalt\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rsvarsv\xc3\xa4sendets kemiska anstalt, FKA, tidigare svensk myndighet som inr\xc3\xa4ttades 1937 f\xc3\xb6r forskning om skydd mot kemiska stridsmedel, och som 1945 gick upp i F\xc3\xb6rsvarets forskningsanstalt (FOA), som d\xc3\xa5 bildades.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nUnder f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget kom flera olika kemiska vapen till anv\xc3\xa4ndning, inte minst i samband med skyttegravskriget p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stfronten, och orsakade m\xc3\xa5nga skadade och d\xc3\xb6dade, inte minst genom insatserna av senapsgas. Behovet av att kunna skydda soldater fr\xc3\xa5n framtida "gaskrigf\xc3\xb6ring" (som var det samtida begreppet) var d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r uppenbart f\xc3\xb6r det svenska f\xc3\xb6rsvaret, och detta kr\xc3\xa4vde s\xc3\xa5v\xc3\xa4l kunskap om de kemiska stridsmedlen som om skyddsmetoder. Mer v\xc3\xa4lordnad svensk verksamhet inom omr\xc3\xa5det kom dock ig\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rst efter krigsslutet. En enhet f\xc3\xb6r gasskydd inr\xc3\xa4ttades 1921 vid den statliga krut- och ammunitionstillverkaren \xc3\x85kers krutbruk, som lydde under Arm\xc3\xa9f\xc3\xb6rvaltningen, och d\xc3\xa4r viss kemisk kompetens fanns i en f\xc3\xb6rsvarsrelaterad milj\xc3\xb6. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare tillkom f\xc3\xb6rsvarsfinansiering av gasskyddsverksamhet i akademisk milj\xc3\xb6. Vid den medicinsk-kemiska institutionen vid Lunds universitet inr\xc3\xa4ttades 1926 det s\xc3\xa5 kallade Gaslaboratoriet, d\xc3\xa4r kemidocenten och reservofficeren Gustaf Ljunggren var verksam. 1928 tillkom \xc3\xa4ven verksamhet vid fysikalisk-kemiska institutionen vid Uppsala universitet, d\xc3\xa4r bland annat Ole Lamm var verksam._NEWLINE_Redan tidigt uppstod \xc3\xa4ven funderingar kring om \xc3\xa4ven Sverige skulle skaffa egna kemiska vapen. I samband med att Sverige ratificerade Gen\xc3\xa8veprotokollet 1930 \xc3\xb6vergick dock verksamheten till att officiellt enbart vara inriktad p\xc3\xa5 skyddsforskning, vilket bland annat innebar att verksamheten i Lund bytte namn till Gasskyddslaboratoriet. Efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r kom dock synen p\xc3\xa5 effektiviteten av Gen\xc3\xa8veprotokollet och andra internationella konventioner att bli mer pessimistisk, eftersom dessa inte hindrade Nazitysklands upprustning fr\xc3\xa5n 1933 eller Italiens insatser med kemiska vapen i andra italiensk-abessinska kriget 1935-1936.\n_START_SECTION_\nVerksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder intryck av \xc3\xb6kad internationell sp\xc3\xa4nning och risken f\xc3\xb6r att ett framtida krig skulle bli ett "gaskrig" inr\xc3\xa4ttades FKA som egen myndighet 1937. Inr\xc3\xa4ttandet av FKA var ett inslag i F\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1936, och FKA stod i huvudsak f\xc3\xa4rdigt 1939. Det var i huvudsak verksamheten vid Gasskyddslaboratoriet i Lund som lade grunden f\xc3\xb6r FKA, som dock \xc3\xa4ven tog \xc3\xb6ver den verksamhet som bedrivits vid \xc3\x85kers krutbruk._NEWLINE_FKA fick fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan \xc3\xa4ven ansvar f\xc3\xb6r annan f\xc3\xb6rsvarsrelaterad kemiverksamhet, framf\xc3\xb6r allt explosiv\xc3\xa4mnen, och r\xc3\xb6kammunition. Denna verksamhet ut\xc3\xb6kades kraftigt under andra v\xc3\xa4rldskriget, bland annat sedan utl\xc3\xa4ndsk forskningsverksamhet kring h\xc3\xb6gpresterande spr\xc3\xa4ng\xc3\xa4mnen kommit till svensk k\xc3\xa4nnedom 1940-1941._NEWLINE_Laboratorier byggdes vid Stora Ursvik (norr om Stockholm). Byggnation av ett s\xc3\xa4rskilt spr\xc3\xa4ng\xc3\xa4mneslaboratorium p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades 1941._NEWLINE_Tillsammans med Milit\xc3\xa4rfysiska institutet (MFI), samt en enhet vid Statens uppfinnarn\xc3\xa4mnd (SUN), bildade F\xc3\xb6rsvarsv\xc3\xa4sendets kemiska anstalt 1945 den nya myndigheten FOA. FKA kom i princip att utg\xc3\xb6ra avdelningen f\xc3\xb6r kemi vid FOA, en av tre avdelningar vid den nybildade myndigheten.'