b'\n_START_ARTICLE_\nVitkindad g\xc3\xa5s\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nVitkindad g\xc3\xa5s tillh\xc3\xb6r sl\xc3\xa4ktet Branta som omfattar ett antal g\xc3\xa4ss som utm\xc3\xa4rker sig genom sina genomg\xc3\xa5ende svartvita fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kter och svarta ben och n\xc3\xa4bb. Vitkindad g\xc3\xa5s beskrevs taxonomiskt f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1803 av Johann Matth\xc3\xa4us Bechstein som Anas leucopsis. Dess artepitet h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n gammalgrekiskans leuko- som betyder "vit", och opsis som betyder "ansikte". Arten delas inte upp i underarter.\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nVitkindad g\xc3\xa5s kan misstas f\xc3\xb6r kanadag\xc3\xa5s (Branta canadensis) men den \xc3\xa4r klart mindre med en l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 58 \xe2\x80\x93 70\xc2\xa0cm och ett vingspann p\xc3\xa5 120 \xe2\x80\x93 142\xc2\xa0cm. Den \xc3\xa4r en kompakt g\xc3\xa5s, som till formen p\xc3\xa5minner om prutg\xc3\xa5s (Branta bernicla), med en ganska kort hals, runt huvud och liten n\xc3\xa4bb som \xc3\xa4r svart. Dess ben \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkgr\xc3\xa5. _NEWLINE_Huvudets sidor \xc3\xa4r vita precis som hos kanadag\xc3\xa5sen men den vitkindade g\xc3\xa5sen har \xc3\xa4ven en vit panna vilket resulterar i ett svart streck som g\xc3\xa5r mellan n\xc3\xa4bbroten och \xc3\xb6gat. Vissa har en gul ton i huvudteckningen. Hj\xc3\xa4ssan, nacken, halsen och br\xc3\xb6stet \xc3\xa4r svart i stark kontrast till den vita buken. _NEWLINE_Vingarna \xc3\xa4r ljusgr\xc3\xa5 med m\xc3\xb6rkare arm- och handpennespetsar. De \xc3\xb6vre armt\xc3\xa4ckarna \xc3\xa4r bandade i svart, gr\xc3\xa5tt och lite vitt vilket ger den st\xc3\xa5ende f\xc3\xa5geln en tv\xc3\xa4rrandad \xc3\xb6versida. Ryggen \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkgr\xc3\xa5, \xc3\xb6vergumpen svart och undergumpen vit. Stj\xc3\xa4rten har samma teckning som kanadag\xc3\xa5sens, det vill s\xc3\xa4ga vit med ett brett svart \xc3\xa4ndband. Adulta f\xc3\xa5glar har tydliga ljusgr\xc3\xa5 vertikala r\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 kroppssidan medan de juvenila f\xc3\xa5glarna \xc3\xa4r mer otydligt gr\xc3\xa5vita.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nDen vitkindade g\xc3\xa5sen \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel som l\xc3\xa4nge enbart h\xc3\xa4ckade i arktiska omr\xc3\xa5den som Gr\xc3\xb6nland, Svalbard och Novaja Zemlja. Sedan 1970-talet h\xc3\xa4ckar den \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 vissa platser i Skandinavien, och idag f\xc3\xb6rekommer den som h\xc3\xa4ckf\xc3\xa5gel i Sverige, Danmark och Finland. Vintervistena \xc3\xa4r huvudsakligen l\xc3\xa4ngs kusterna i norra V\xc3\xa4steuropa (Irland, s\xc3\xb6dra England, Danmark, nordligaste Tyskland och v\xc3\xa4stra Frankrike).\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\n1937 rastade en mycket stor m\xc3\xa4ngd vitkindade g\xc3\xa4ss p\xc3\xa5 Lau, Rone och andra holmar sydost om Gotland men trots att flera g\xc3\xa4ss stannade kvar till sent in i maj konstaterades ingen h\xc3\xa4ckning. Den f\xc3\xb6rsta konstaterade h\xc3\xa4ckningen i Sverige skedde ist\xc3\xa4llet i H\xc3\xa4rjedalen 1952 och sedan 1971 h\xc3\xa4ckar den \xc3\xa5rligen i Sverige d\xc3\xa5 den b\xc3\xb6rjat h\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 just Laus holmar sydost om Gotland. Efter detta har den snabbt spridit sig i Sverige och numera h\xc3\xa4ckar den p\xc3\xa5 \xc3\xb6stkusten upp till Norrbotten, men \xc3\xa4ven l\xc3\xa4ngre in i landet som Medelpad, Uppland, J\xc3\xa4mtland och S\xc3\xb6dermanland. Sommaren 2019 kunde tre kullar ses p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Stor-R\xc3\xa4bben i Norrbotten. Sedan slutet av 1990-talet har den ocks\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjat h\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stkusten. Arten inplanterades p\xc3\xa5 Kolm\xc3\xa5rdens djurpark p\xc3\xa5 1980-talet och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder dit varje sommar f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4cka.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nDe g\xc3\xa4ss som h\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 Spetsbergen och p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland placerar sitt bo p\xc3\xa5 hyllor i branta fj\xc3\xa4llstup, inte s\xc3\xa4llan l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n kusten. N\xc3\xa4r den vitkindade g\xc3\xa5sen b\xc3\xb6rjade h\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 Gotland placerade de inte s\xc3\xa4llan sina bon p\xc3\xa5 raukar men efter hand flyttades bona till l\xc3\xa5ga holmar och man finner dem h\xc3\xa4ckande i liknande omr\xc3\xa5den som kanadag\xc3\xa5sen vilket \xc3\xa4r gr\xc3\xa4siga str\xc3\xa4nder, l\xc3\xa5ga \xc3\xb6ar i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden och flacka sandrevlar i floddeltan. Den h\xc3\xa4ckar b\xc3\xa5de i stora kolonier och ensamma. _NEWLINE_Boet, som anv\xc3\xa4nds flera \xc3\xa5r i rad, \xc3\xa4r en grund f\xc3\xb6rdjupning som g\xc3\xa4ssen sj\xc3\xa4lv sparkar upp och som fodras med mossa, lav, t\xc3\xa5ng, gr\xc3\xa4s och spillning tillsammans med en stor m\xc3\xa4ngd dun. Honan l\xc3\xa4gger i snitt mellan 3 och 5 gr\xc3\xa5vita \xc3\xa4gg som efterhand f\xc3\xa4rgas bruna av bomaterialet. Honan trycker h\xc3\xa5rt p\xc3\xa5 \xc3\xa4ggen under ruvningen som tar cirka 24 dygn. Efter kl\xc3\xa4ckning tar f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna n\xc3\xa4stan genast med sig ungarna till vattnet. Hos de nordliga populationerna som h\xc3\xa4ckar l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n kusten \xc3\xa4r d\xc3\xb6dligheten stor bland ungarna innan de n\xc3\xa5r vattnet. Den \xc3\xa4ter v\xc3\xa4xter, bland annat vide.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda skriftliga k\xc3\xa4llan som uppger trivalnamnet vitkindad g\xc3\xa5s h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n 1858. Detta svenska namn \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mmer v\xc3\xa4l med dess vetenskapliga namn leucopsis som betyder "vitansiktad". Arten har tidigare \xc3\xa4ven kallats havreg\xc3\xa5s och fj\xc3\xa4llg\xc3\xa5s. Det senare ska inte blandas samman med den art som idag b\xc3\xa4r namnet fj\xc3\xa4llg\xc3\xa5s.\n_START_SECTION_\nMedeltida uppfattningar\n_START_PARAGRAPH_\nUnder medeltiden fanns det f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar om att vitkindad g\xc3\xa5s inte alls lade \xc3\xa4gg utan ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6ddes ur l\xc3\xa5nghalsar (kr\xc3\xa4ftdjur besl\xc3\xa4ktade med havstulpaner). Detta resulterade i att den vitkindade g\xc3\xa5sen i kyrkliga fastebest\xc3\xa4mmelser inte kategoriserades som f\xc3\xa5gel och d\xc3\xa4rmed accepterades som mat under fastan. Denna underliga klassificering accepterades dock inte av alla. Den heliga romerske kejsaren Fredrik II unders\xc3\xb6kte den typ av l\xc3\xa5nghalsar som man ans\xc3\xa5g att g\xc3\xa4ssen f\xc3\xb6ddes ur och konstaterade att de inte inneh\xc3\xb6ll n\xc3\xa5got f\xc3\xa5gelliknande, och Leo av Rozmitals sekreterare skrev en mycket skeptisk skildring om att bli serverad vitkindad g\xc3\xa5s en fastedagsmiddag 1456. Se \xc3\xa4ven L\xc3\xa5nghalsar/mytologi.'