b'\n_START_ARTICLE_\nChicago Plan Revisited\n_START_PARAGRAPH_\nThe Chicago Plan Revisited \xc3\xa4r en IMF-rapport fr\xc3\xa5n 2012 av Jaromir Benes och Michael Kumhof som blivit omtalat p\xc3\xa5 grund av sitt radikala inneh\xc3\xa5ll. I centrum f\xc3\xb6r studien \xc3\xa4r den s\xc3\xa5 kallade Chicago-planen fr\xc3\xa5n 1930-talet, vilken f\xc3\xb6rfattarna resonerar ing\xc3\xa5ende kring varefter de kommer med ett eget liknande reformf\xc3\xb6rslag. Detta f\xc3\xb6rslag, eller denna penningreform, inneb\xc3\xa4r precis som Chicago-planen att banker m\xc3\xa5ste ha full t\xc3\xa4ckning f\xc3\xb6r pengar som l\xc3\xa5nas ut. Med andra ord skulle det betyda att banker inte l\xc3\xa4ngre till\xc3\xa5ts att skapa pengar i form av krediter i samband med l\xc3\xa5neverksamheten, utan att pengars skapande skall vara n\xc3\xa5got som respektive l\xc3\xa4nders centralbanker har monopol p\xc3\xa5. F\xc3\xb6rdelar med ett s\xc3\xa5dant system \xc3\xa4r enligt f\xc3\xb6rfattarna att det skulle bli l\xc3\xa4ttare att f\xc3\xa5 en j\xc3\xa4mn ekonomisk utveckling om penningm\xc3\xa4ngden inte styrs av bankernas kreditskapande, att risken f\xc3\xb6r bankrusningar skulle elimineras samt att s\xc3\xa5v\xc3\xa4l statsskulden som privata skulder skulle minskas drastiskt. F\xc3\xb6rfattarna lutar sig mot s\xc3\xa5v\xc3\xa4l ekonomisk teori som historiska exempel och menar dessutom att reformen inte leder till inflation utan att den tv\xc3\xa4rtom kan l\xc3\xa4gga grunden f\xc3\xb6r en l\xc3\xa5ginflationsekonomi.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nEfter den stora b\xc3\xb6rskraschen 1929 f\xc3\xb6ljde en sv\xc3\xa5r ekonomisk depression i v\xc3\xa4rlden, inte minst i USA, och mitt under denna depression publicerades en radikal plan f\xc3\xb6r penningreform som kom att kallas f\xc3\xb6r Chicagoplanen. Anledningen till att planen, som kom i n\xc3\xa5gra olika utg\xc3\xa5vor och varianter under 1933-1935, fick just det namnet var att rapporterna utformades av ekonomer vid University of Chicago. Den f\xc3\xb6rsta planen, endast sex sidor l\xc3\xa5ng, gavs ut den 16 mars 1933 och st\xc3\xb6ddes av en rad ledande ekonomer. Efter att synpunkter mottagits gavs en ut\xc3\xb6kad variant ut i slutet av \xc3\xa5ret och under de kommande tv\xc3\xa5 \xc3\xa5ren f\xc3\xb6ljde n\xc3\xa5gra till utg\xc3\xa5vor med sm\xc3\xa4rre \xc3\xa4ndringar.\n_START_SECTION_\nRapportens huvuddrag\n_START_PARAGRAPH_\nThe Chicago Plan revisited har f\xc3\xb6rutom introduktion och sammanfattning fem kapitel: en historik d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven 1930-talets Chicagomodell beskrivs, ett kapitel om dagens modell, ett om konsekvenserna f\xc3\xb6r banker, hush\xc3\xa5ll, industri och regering, ett om kalibreringarna, ett om \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen samt ett om kreditcyklerna. N\xc3\xa5gra huvuddrag i framst\xc3\xa4llningen \xc3\xa4r f\xc3\xb6ljande:\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nKapitlet inleds med ett ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttande av standardbeskrivningen av pengars ursprung, i korthet att m\xc3\xa4nniskan f\xc3\xb6rst \xc3\xa4gnat sig \xc3\xa5t byteshandel och d\xc3\xa4refter inf\xc3\xb6rt pengar som mellanhand, f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6renkla och effektivisera. Ist\xc3\xa4llet, s\xc3\xa4ger f\xc3\xb6rfattarna, visar antropologiska och historiska studier att byteshandel varit praktiskt taget icke-existerande i \xc3\xa4ldre tider och n\xc3\xa4r penningliknande system f\xc3\xb6rst inf\xc3\xb6rdes s\xc3\xa5 var det i form av olika kreditsystem, d\xc3\xa4r krediterna var nominerade i boskap, verktyg och s\xc3\xa4d med mera. N\xc3\xa4r verkliga penningsystem l\xc3\xa5ngt senare inf\xc3\xb6rdes s\xc3\xa5 var det statliga, religi\xc3\xb6sa och sociala/ceremoniella behov som l\xc3\xa5g bakom, inte privata sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r f\xc3\xb6renklad handel. Detta, betonar f\xc3\xb6rfattarna, \xc3\xa4r inte bara av akademiskt intresse, eftersom diskussionen om pengars ursprung leder direkt till fr\xc3\xa5gan om pengars natur och vem som b\xc3\xb6r skapa pengarna. Specifikt har standardbeskrivningen av pengars ursprung, \xc3\xa4nda sedan Adam Smith, anv\xc3\xa4nts som motiv f\xc3\xb6r privat utgivning och kontroll av pengar.\n_START_SECTION_\nFischers argument\n_START_PARAGRAPH_\nI likhet med Irving Fisher, tongivande f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare av den f\xc3\xb6rsta Chicagoplanen, ser f\xc3\xb6rfattarna fyra stora f\xc3\xb6rdelar med en statlig penningutgivning ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r privat penningskapande via bankerna. Den f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4r att kontrollen \xc3\xb6ver konjukturcyklerna \xc3\xb6kar, det vill s\xc3\xa4ga att \xc3\xb6verdrivna upp- och nedg\xc3\xa5ngar undviks. F\xc3\xb6r det andra skulle den finansiella stabiliteten \xc3\xb6kas genom att risken f\xc3\xb6r bankrusningar skulle elimineras. De tredje och fj\xc3\xa4rde f\xc3\xb6rdelarna som de framh\xc3\xa5ller \xc3\xa4r dramatiskt reduktion av den offentliga skulden liksom \xc3\xa4ven en stor potential till minskning av privata skulder.\n_START_SECTION_\nOmvandlingen\n_START_PARAGRAPH_\nDet viktigaste i den nya modellen \xc3\xa4r att bankerna m\xc3\xa5ste backa upp ins\xc3\xa4ttningarna till 100 procent med regeringsskapade krediter. Det betyder att de inte kan skapa egna, nya, krediter som d\xc3\xa4refter blir ins\xc3\xa4ttningar. Omvandlingen till detta system, som inneb\xc3\xa4r att regeringen separat kontrollerar aggregerad kreditvolym och penningm\xc3\xa4ngd, sker i tv\xc3\xa5 steg. I det f\xc3\xb6rsta steget skall banker tvingas l\xc3\xa5na fr\xc3\xa5n finansdepartement f\xc3\xb6r full t\xc3\xa4ckning av alla ins\xc3\xa4ttningar, det vill s\xc3\xa4ga f\xc3\xb6r att alla kontoutdrag som allm\xc3\xa4nhet och f\xc3\xb6retag har i bankerna skall motsvaras av lika stor faktisk och tillg\xc3\xa4nglig penningm\xc3\xa4ngd. Denna regeringskredit, som \xc3\xa4r en tillg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r regeringen och en skuld f\xc3\xb6r bankerna, anv\xc3\xa4nds ur regeringens perspektiv ocks\xc3\xa5 till att k\xc3\xb6pa loss de r\xc3\xa4nteb\xc3\xa4rande statsobligationerna som bankerna \xc3\xa4ger (och som \xc3\xa4r en tillg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r dem). I steg tv\xc3\xa5 krediterar bankerna regeringskrediten samtidigt som tillg\xc3\xa5ngarna i form av allm\xc3\xa4nhetens ins\xc3\xa4ttningar och innehavet av statsobligationer krediteras. Med andra kvittas skulden till regeringen mot tillg\xc3\xa5ngarna i form av ins\xc3\xa4ttningar och statsobligationer. D\xc3\xa4rmed kan den statsskuld som \xc3\xa4gs av den privata sektorn strykas och alla ins\xc3\xa4ttningar som idag saknar uppbackning, bli 100 procent uppbackade, och allt detta med n\xc3\xa4mnda regeringskredit. Processen avslutas med att bankerna anpassar sig till l\xc3\xa4gre officiella kapitalkrav genom att minska m\xc3\xa4ngden eget kapital.\n_START_SECTION_\nReaktioner\n_START_PARAGRAPH_\nI The Telegraph, en av Englands st\xc3\xb6rre tidningar, beskrev Ambrose Evans-Pritchard rapporten i positiva ordalag och framh\xc3\xb6ll \xc3\xa4ven att stora ekonomer som Henry Simons och Irving Fisher l\xc3\xa5g bakom den ursprungliga Chicago-planen._NEWLINE_Stuart Jeanne Bramhall, skribent p\xc3\xa5 Open Salon, menar att den ekonomhistoriska delen av artikeln \xc3\xa4r mest intressant. Att det \xc3\xa4r en myt att pengar utvecklats fr\xc3\xa5n fysiska ting med intrinsikalt v\xc3\xa4rde - typ guld - till dagens "fiatpengar". Detta eftersom fiatpengar, som k\xc3\xa4nnetecknas genom att v\xc3\xa4rdet best\xc3\xa4ms av lagen, anv\xc3\xa4nts i tusentals \xc3\xa5r. Hon n\xc3\xa4mner exemplet med den atenska ledaren Solon, vars skuldavskrivningar \xc3\xa5r 599 f\xc3\xb6re Kristus, som f\xc3\xb6rfattarna beskriver som den f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda Chicagoplanen. Hon avslutar med att notera att r\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6r att avskaffa det skuldbaserade penningsystemet fortfarande anses som radikal men att det faktum att en IMF-studie nu st\xc3\xa4ller sig p\xc3\xa5 dessa "radikalas" sida antyder att den globala krisen \xc3\xa4r vida st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n v\xc3\xa5ra regeringar och mainstream-media \xc3\xa4r villiga att inse, samt att personer p\xc3\xa5 h\xc3\xb6ga poster vet att beslutsfattarna i realiteten saknar alternativ._NEWLINE_I Sverige har Andreas Cervenka, skribent p\xc3\xa5 Svenska Dagbladet, beskrivit f\xc3\xb6rslaget att "staten tar \xc3\xb6ver penningskapandet" som ren dynamit. Han ser det som osannolikt att ett dylikt system inf\xc3\xb6rs i n\xc3\xa4rtid men ser ocks\xc3\xa5 rapporten som ett kvitto p\xc3\xa5 att vi lever i "en tid d\xc3\xa5 det mesta som r\xc3\xb6r det ekonomiska systemet kan, och kommer att, ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas"._NEWLINE_Enligt Gary North, \xc3\xb6sterrikisk ekonom, \xc3\xa4r det dock lika fel att l\xc3\xa5ta bankerna skapa "pengar ur luft" genom fractional-reserve banking som att l\xc3\xa5ta staten, eller centralbanken i allians med staten, g\xc3\xb6ra detta. Det enda r\xc3\xa4tta, enligt North, \xc3\xa4r att l\xc3\xa5ta marknaden sk\xc3\xb6ta penningskapandet, med guldstandard men utan fractional-reserve banking. Martin Sibileau, ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6sterrikisk ekonom, menar att krediter inte kan skapas unilateralt av en part. Dessutom befarar han att ins\xc3\xa4ttare och aktie\xc3\xa4gare, om reformen genomf\xc3\xb6rdes, skulle s\xc3\xa4lja tillg\xc3\xa5ngarna, dvs regeringskrediten, till underpris f\xc3\xb6r riktiga pengar dvs cash.'