b'\n_START_ARTICLE_\nUIQ\n_START_PARAGRAPH_\nUIQ \xc3\xa4r en propriet\xc3\xa4r mjukvaruplattform och ett anv\xc3\xa4ndargr\xc3\xa4nssnitt f\xc3\xb6r mobiltelefoner baserat p\xc3\xa5 Symbian OS, utvecklat av UIQ Technology med huvudkontor i Ronneby. Mjukvaruutvecklare fr\xc3\xa5n hela v\xc3\xa4rlden kan utveckla applikationer och tj\xc3\xa4nster som kan integreras i UIQ och fungera i telefonen \xc3\xa4ven efter produktion. F\xc3\xb6r att utveckla en applikation eller tj\xc3\xa4nst p\xc3\xa5 UIQ kr\xc3\xa4vs ett mjukvaruutvecklarkit som kunde laddas ner gratis p\xc3\xa5 developer.uiq.com.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5ren 1998 grundades det som skulle bli UIQ d\xc3\xa5 Ericsson grundade Mobile Applications Lab i Ronneby. I april 1999 blev f\xc3\xb6retaget en del av Symbian Software och kallades f\xc3\xb6r Symbian AB. Symbian AB arbetare med att ta fram ett gr\xc3\xa4nssnitt som kallades Quartz som blev officiellt i februari 2000. I februari 2002 \xc3\xa4ndrades f\xc3\xb6retagets namn till UIQ Technology AB samtidigt som produktens namn \xc3\xa4ndrades till UIQ. I mars 2002 blev UIQ 2.0 f\xc3\xa4rdig och samma \xc3\xa5r sl\xc3\xa4pptes Sony Ericsson telefonen P800, baserad p\xc3\xa5 UIQ, med pekpinne och trycksk\xc3\xa4rm. I november 2006 tillk\xc3\xa4nnagav Sony Ericsson att de avs\xc3\xa5g att k\xc3\xb6pa upp UIQ Technology och i februari 2007 var aff\xc3\xa4ren slutf\xc3\xb6rd. I oktober 2007 meddelade Sony Ericsson och Motorola att bolagen skulle dela p\xc3\xa5 \xc3\xa4gandet av UIQ Technology.\n_START_SECTION_\nUIQ-produkter\n_START_PARAGRAPH_\nDe mobiltelefontillverkare som licensierat UIQ \xc3\xa4r Sony Ericsson, Motorola, BenQ och Arima med telefonerna Arima U300, BenQ P30 \xc2\xb7 P31, Motorola A920 \xc2\xb7 A925 \xc2\xb7 A1000 \xc2\xb7 M1000 \xc2\xb7 MOTORIZR Z8 samt Z10, samt Sony Ericsson M600i \xc2\xb7 W950i \xc2\xb7 P800 \xc2\xb7 P900 \xc2\xb7 P910 \xc2\xb7 P990i \xc2\xb7 P1, G700 och G900. De flesta av telefonerna har pekpenna och tryckk\xc3\xa4nslig sk\xc3\xa4rm.'