b'\n_START_ARTICLE_\nContortatall\n_START_SECTION_\nUnderarter\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns fyra underarter: Pinus contorta latifolia, Pinus contorta contorta, Pinus contorta bolanderi och Pinus contorta murrayana. _NEWLINE_P. contorta latifolia kallas vanlig kontortatall eller klipptall och det \xc3\xa4r denna underart som funnit anv\xc3\xa4ndning i Skandinavien. P. contorta contorta kallas strandtall (shore pine).\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige har contortatall planterats i betydande omfattning, bland annat f\xc3\xb6r att den v\xc3\xa4xer snabbt. Den uppges v\xc3\xa4xa 40\xc2\xa0% snabbare \xc3\xa4n inhemsk tall p\xc3\xa5 samma mark. Inplanteringen av contortatall i Sverige b\xc3\xb6rjade i liten skala 1928, d\xc3\xa5 den inf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r skogsbruk. Under 1970-talet utvidgades experimentet och idag (2011) finns omkring 600\xc2\xa0000 hektar med contortaplanteringar. Den har s\xc3\xa4rskilt planterats i s\xc3\xb6dra Norrland. 2012\xe2\x80\x932019 har produktionen av contortaplantor i Sverige halverats._NEWLINE_Contortan \xc3\xa4r en fr\xc3\xa4mmande art i Sverige som har f\xc3\xa5tt stor spridning. Den kan utg\xc3\xb6ra ett hot mot den biologiska m\xc3\xa5ngfalden. Dock har varken EU, Naturv\xc3\xa5rdsverket eller Skogsstyrelsen listat contortan som invasiv art. Enligt Forest Stewardship Council utg\xc3\xb6r odling av contorta i Sverige en st\xc3\xb6rre ekologisk risk \xc3\xa4n odling av inhemsk tall och gran.  _NEWLINE_Hittills har inte forskningen visat n\xc3\xa5gra st\xc3\xb6rre skillnader i artrikedom mellan contorta och inhemsk tall, d\xc3\xa4remot skillnader i  artsammans\xc3\xa4ttning av lavar och skalbaggar.'