b'\n_START_ARTICLE_\nKullankyl\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKullankyl\xc3\xa4, eller bara Kulla (ryska: \xd0\x9c\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x86\xd1\x8b (Mertvitsy) eller \xd0\x9a\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xba\xd1\x8e\xd0\xbb\xd1\x8f, p\xc3\xa5 svenska f\xc3\xb6rekommer Kullaby, p\xc3\xa5 finska \xc3\xa4ven Kullaankyl\xc3\xa4 och Kullaan kyl\xc3\xa4), var en by i v\xc3\xa4stra delen av Ingermanland vid Kulla\xc3\xa5n, cirka 20 km norr om Narva. Byn \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6re 1600-talet men den j\xc3\xa4mnades med marken i samband med andra v\xc3\xa4rldskrigets slutskede. Idag ligger platsen \xc3\xb6de.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nByns finska namn, Kullankyl\xc3\xa4, betyder "Guldbyn". Det finns en s\xc3\xa4gen som ber\xc3\xa4ttar att tv\xc3\xa5 b\xc3\xb6nder en g\xc3\xa5ng tvistade om vem som var mest f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen. F\xc3\xb6r att avg\xc3\xb6ra detta best\xc3\xa4mde de att ur var sin tunna s\xc3\xa5 ut guldmynt l\xc3\xa4ngs hela byn, den ene p\xc3\xa5 den h\xc3\xb6gra sidan v\xc3\xa4gen, den andra p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4nstra. Av denna guldduell fick byn sitt namn. Intressant nog s\xc3\xa5 anspelar det ryska namnet p\xc3\xa5 byn och Kulla\xc3\xa5n, precis som det tyska namnet p\xc3\xa5 Kulla\xc3\xa5n, p\xc3\xa5 d\xc3\xb6d snarare \xc3\xa4n guld. P\xc3\xa5 finska blir d\xc3\xb6d kuola. Flera f\xc3\xb6rfattare har konstaterat problematiken kring byns namn p\xc3\xa5 olika spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nTidig historia\n_START_PARAGRAPH_\nByn \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6re 1600-talet och tillh\xc3\xb6rde d\xc3\xa5 Sjelonas femtedel, mellan floderna Lovat och Luga, och inte Voternas femtedel dit \xc3\xb6vriga Ingermanland h\xc3\xb6rde. Byn fick troligen namnet Kullankyl\xc3\xa4 efter den lutherska invandringen efter Freden i Stolbova 1617. 1640 byggdes en kyrka i Bolsjoje Kuzemkino och Kullankyl\xc3\xa4 tillh\xc3\xb6rde Kosemkina Helige Andreas f\xc3\xb6rsamling, som var en del av Narva f\xc3\xb6rsamling fram till 1917.\n_START_SECTION_\nFredsf\xc3\xb6rdraget i Dorpat\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Fredsf\xc3\xb6rdraget i Dorpat den 2 februari 1920 hamnade gr\xc3\xa4nsen mellan Estland och Sovjetunionen l\xc3\xa4ngs Kulla\xc3\xa5n, rakt genom byn. N\xc3\xa4r tull\xc3\xb6vervakning inleddes den 5 april 1920 mellan Estland och Ryssland hamnade en av de fyra ursprungliga tullstationerna i Kullankyl\xc3\xa4. F\xc3\xb6r att ytterligare f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka den onaturliga gr\xc3\xa4nsen som skiljde sl\xc3\xa4kt och v\xc3\xa4nner och i en del fall familjer fr\xc3\xa5n deras \xc3\xa5krar, drogs ett taggtr\xc3\xa5dsst\xc3\xa4ngsel l\xc3\xa4ngs den estniska stranden.\n_START_SECTION_\nSovjetiska delen efter 1920\n_START_PARAGRAPH_\nDen sovjetiska delen av byn decimerades gradvis och f\xc3\xb6rsvann helt under mitten av 1930-talet._NEWLINE_I mitten av 1920-talet flyttade n\xc3\xa5gra av byns familjer l\xc3\xa4ngre bort fr\xc3\xa5n gr\xc3\xa4nsen och bildade d\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 nya byar, Risukyl\xc3\xa4 och Muntinruhka, vid Ros\xc3\xa5n.1934 skickades sex av byns familjer till Sibirien._NEWLINE_Senare flyttades resten av befolkningen bort fr\xc3\xa5n Kulla\xc3\xa5ns n\xc3\xa4rhet, en del till Bolsjoje Kuzemkino._NEWLINE_De b\xc3\xa4sta husen plockades ner och uppf\xc3\xb6rdes i Bolsjoje Kuzemkino, de \xc3\xb6vriga h\xc3\xb6ggs med tiden ner till ved._NEWLINE_Som sk\xc3\xa4l f\xc3\xb6r likvideringen av den sovjetiska delen av byn angavs att estniska spioner hade tr\xc3\xa4ngt in i sovjetiskt territorium genom byn.\n_START_SECTION_\nEstniska delen efter 1920\n_START_PARAGRAPH_\nDen estniska delen av byn hamnade i det som kom att kallas det Estniska Ingermanland._NEWLINE_H\xc3\xa4r var f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna helt annorlunda._NEWLINE_1920 byggdes en kyrka i Kallivieri och Kullankyl\xc3\xa4s estniska del kom d\xc3\xa5 att tillh\xc3\xb6ra Kallivieri f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_1930 fanns det en skola och 32 hus i byn._NEWLINE_1930-talets f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljelse av ingermanl\xc3\xa4ndare i Sovjetunionen v\xc3\xa4ckte stor uppst\xc3\xa5ndelse bland m\xc3\xa5nga finl\xc3\xa4ndare och Kullankyla blev en vallf\xc3\xa4rdsort dit man kom f\xc3\xb6r att vidr\xc3\xb6ra taggtr\xc3\xa5den._NEWLINE_Den unga poeten Saima Harmaja bes\xc3\xb6kte platsen och skrev senare dikten "Vid Ingermanlands gr\xc3\xa4ns"._NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget flydde befolkningen bort fr\xc3\xa5n Kullankyl\xc3\xa4 till Finland och i en del fall vidare till Sverige._NEWLINE_Under krigets slutskede utpl\xc3\xa5nades hela byn och idag ligger platsen helt \xc3\xb6de.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xb6nlitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Angere, som \xc3\xa4r uppvuxen i Kullankyl\xc3\xa4, har skrivit tv\xc3\xa5 sk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4ra b\xc3\xb6cker som kretsar kring byn._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta, Stormv\xc3\xa5gen (finsk originaltitel: Kullankyl\xc3\xa4), handlar om \xc3\xa5ren 1917-1920 och blev en stor framg\xc3\xa5ng i Finland._NEWLINE_Forts\xc3\xa4ttningen, Me Kullan Miehet (ej \xc3\xb6versatt till svenska, titeln betyder "Vi m\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n Kullankyl\xc3\xa4"), belyser tiden f\xc3\xb6r andra v\xc3\xa4rldskriget._NEWLINE_B\xc3\xb6ckerna ger en finst\xc3\xa4md och humoristisk inblick i den ingermanl\xc3\xa4ndska vardagen.'