b'\n_START_ARTICLE_\nPakarana\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nArten lever i skogar i norra Sydamerika i bergsregioner som ansluter till Anderna. Pakaranornas utbredningsomr\xc3\xa5de str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n Colombia och Venezuela till Peru och Bolivia.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nPakaranan \xc3\xa4r efter kapybaran den n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta levande gnagaren p\xc3\xa5 jorden. Den har en fyllig kropp och ett p\xc3\xa5fallande brett huvud. \xc3\x96ronen \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 och avrundade, \xc3\xb6gonen \xc3\xa4r relativt stora. Dess morrh\xc3\xa5r \xc3\xa4r oftast l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n huvudet. P\xc3\xa4lsen \xc3\xa4r p\xc3\xa5 ovansidan svartbrun och p\xc3\xa5 undersidan ljusare. P\xc3\xa5 djurets rygg finns tv\xc3\xa5 remsor av vita fl\xc3\xa4ckar. En liknande remsa finns p\xc3\xa5 varje kroppssida. Alla extremiteter har fyra t\xc3\xa5r som \xc3\xa4r utrustade med stora klor. Dessa djur n\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd mellan 73 och 80 centimeter. Den tjocka svansen \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r 20 centimeter l\xc3\xa5ng. Pakaranan n\xc3\xa5r en vikt mellan 10 och 15 kilogram.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nPakaranor lever i regnskogar i regioner upp till 300 meter \xc3\xb6ver havet. De lever vanligtvis p\xc3\xa5 marken men har bra f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att kl\xc3\xa4ttra. Det antas att de huvudsakligen vilar i naturliga bergssprickor eller p\xc3\xa5 skyddade platser i tr\xc3\xa4d trots att de med sina klor har f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att gr\xc3\xa4va bon under jorden. Det f\xc3\xb6rmodas \xc3\xa4ven att de \xc3\xa4r aktiva p\xc3\xa5 natten och att de lever ensamma eller i par. F\xc3\xb6r kommunikationen anv\xc3\xa4nder dessa djur olika ljud. De trampar med foten p\xc3\xa5 marken, skramlar med t\xc3\xa4nderna och har olika ljud som p\xc3\xa5minner om ylande eller viskande. Djur i f\xc3\xa5ngenskap \xc3\xa4r oftast inte aggressiva.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nDessa djur \xc3\xa4ter fr\xc3\xa4mst frukter, l\xc3\xb6v och stj\xc3\xa4lkar. N\xc3\xa4r de \xc3\xa4ter sitter de p\xc3\xa5 sina bakre extremiteter och hanterar f\xc3\xb6dan med de fr\xc3\xa4mre extremiteterna.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nEfter dr\xc3\xa4ktigheten som varar i 220 till 280 dagar f\xc3\xb6der honan ett till tv\xc3\xa5 ungdjur. Det \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt n\xc3\xa4r honan slutar att dia och n\xc3\xa4r ungarna blir k\xc3\xb6nsmogna. Djur i f\xc3\xa5ngenskap har ofta blivit mer \xc3\xa4n 10 \xc3\xa5r gamla, och det \xc3\xa4ldsta exemplaret blev 13 \xc3\xa5r gammalt.\n_START_SECTION_\nPakaranor och m\xc3\xa4nniskor\n_START_PARAGRAPH_\nPakaranor \xc3\xa4r skygga och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r artens levnadss\xc3\xa4tt n\xc3\xa4stan outforskat. Den vetenskapliga beskrivningen gjordes s\xc3\xa5 sent som 1873 och vid flera tillf\xc3\xa4llen betraktades arten som utd\xc3\xb6d. Pakaranan hotas troligen av jakt och av f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring av djurets levnadsomr\xc3\xa5de. IUCN listar arten som hotad (endangered). Andra forskare h\xc3\xa4vdar att best\xc3\xa5ndet \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n befarat och att det bara ska vara sv\xc3\xa5rt att iaktta individer i naturen.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nPakaranan \xc3\xa4r idag den enda arten i familjen Dinomyidae. D\xc3\xa4remot \xc3\xa4r flera utd\xc3\xb6da sl\xc3\xa4kten k\xc3\xa4nda som levde efter oligocen i Sydamerika. De tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rsta k\xc3\xa4nda gnagare som levde under evolutionens lopp, Phoberomys pattersoni och Telicomys giganteus, \xc3\xa4r sl\xc3\xa4kt med pakaranan.'