b'\n_START_ARTICLE_\nSportvagnsracing\n_START_PARAGRAPH_\nSportvagnsracing \xc3\xa4r en form av bilsport p\xc3\xa5 bana med tv\xc3\xa5sitsiga bilar med t\xc3\xa4ckta hjul. De kan vara byggda f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let eller n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktade med sportbilar avsedda f\xc3\xb6r landsv\xc3\xa4gsk\xc3\xb6rning.\n_START_SECTION_\nSammanfattning\n_START_PARAGRAPH_\nDenna typ av racing \xc3\xa4r en blandning av rena formelbilar och mer vardagliga standardbilar och associeras ofta med den \xc3\xa5rliga Le Mans 24-timmars l\xc3\xa5ngdistanst\xc3\xa4vlingen. Le Mans \xc3\xa4r en av v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta motort\xc3\xa4vlingar och har k\xc3\xb6rts sedan 1923. Andra klassiska sportvagnst\xc3\xa4vlingar, som dock inte k\xc3\xb6rs l\xc3\xa4ngre, \xc3\xa4r Targa Florio (1906 - 1977) och Mille Miglia (1927 - 1957). De flesta sportvagnst\xc3\xa4vlingar premierar uth\xc3\xa5llighet (t\xc3\xa4vlingarna p\xc3\xa5g\xc3\xa5r vanligtvis mellan 2,5 till 24 timmar), tillf\xc3\xb6rlitlighet och strategi, snarare \xc3\xa4n h\xc3\xb6ga toppfarter. L\xc3\xa4ngre t\xc3\xa4vlingar involverar vanligen komplicerade dep\xc3\xa5strategier och regelbundna f\xc3\xb6rarbyten. Sportvagnsracing \xc3\xa4r snarare en lagsport \xc3\xa4n en individsport och stallchefer som John Wyer, Tom Walkinshaw, Henri Pescarolo, Peter Sauber och Reinhold Joest har blivit n\xc3\xa4stan lika ber\xc3\xb6mda som m\xc3\xa5nga av sina f\xc3\xb6rare._NEWLINE_Den prestige som Ferrari, BMW, Porsche, Lotus, Maserati, Alfa Romeo, Mercedes-Benz, Jaguar och Aston Martin \xc3\xa5tnjuter, kommer delvis fr\xc3\xa5n framg\xc3\xa5ngar inom sportvagnsracing och sportvagns-VM. De landsv\xc3\xa4gsvagnar som dessa tillverkare s\xc3\xa5lt har ofta varit mycket lika t\xc3\xa4vlingsbilarna, b\xc3\xa5de tekniskt och designm\xc3\xa4ssigt. Det \xc3\xa4r kopplingen till dessa \xe2\x80\x9dexotiska\xe2\x80\x9d bilar som utg\xc3\xb6r en viktig skillnad mellan sportvagnsracing och standardbilsracing._NEWLINE_Sebring 12-timmars-, Daytona 24-timmars- och Le Mans 24-timmarslopp ans\xc3\xa5gs l\xc3\xa4nge vara sportvagnsracingens hat trick. Britten Ken Miles \xc3\xa4r den som varit n\xc3\xa4rmast att vinna alla tre samma \xc3\xa5r, men en felaktig order fr\xc3\xa5n hans Ford GT40-stall p\xc3\xa5 Le Mans 1966 kostade honom segern, trots att han var f\xc3\xb6rst \xc3\xb6ver m\xc3\xa5llinjen.\n_START_SECTION_\nDen tidiga utvecklingen av sportvagnar och sportvagnsracing\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1920-talet anv\xc3\xa4ndes i princip identiska bilar till b\xc3\xa5de l\xc3\xa5ngdistanst\xc3\xa4vlingar och till Grand Prix racing, med st\xc3\xa4nksk\xc3\xa4rmar och tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4ten med plats f\xc3\xb6r en mekaniker, om n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt eller till\xc3\xa5tet. Bilar som Bugatti Type 35 var n\xc3\xa4stan lika hemmastadda p\xc3\xa5 en Grand Prix-t\xc3\xa4vling som p\xc3\xa5 en l\xc3\xa5ngdistanst\xc3\xa4vling, men specialiseringen b\xc3\xb6rjade gradvis skilja sportvagnarna fr\xc3\xa5n Grand Prix-bilarna. Den legendariska Alfa Romeo Tipo A p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade utvecklingen av rena formelbilar i b\xc3\xb6rjan av 1930-talet. Grand Prix-bilarna och de mindre voiturette-bilarna utvecklades snabbt till h\xc3\xb6gprestandavagnar, optimerade f\xc3\xb6r relativt korta t\xc3\xa4vlingar, genom att g\xc3\xb6ra sig av med sk\xc3\xa4rmarna och mekanikerns stol. Under den senare delen av 1930-talet \xc3\xa4gnade sig de franska m\xc3\xa4rkena fr\xc3\xa4mst \xc3\xa5t nationella t\xc3\xa4vlingar med stora sportvagnar, eftersom de inte kunde h\xc3\xa5lla j\xc3\xa4mna steg med Mercedes-Benz och Auto-Unions bilar inom GP-racingen. M\xc3\xa4rken som Delahaye, Talbot-Lago och Bugatti dominerade de franska t\xc3\xa4vlingarna. _NEWLINE_P\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt b\xc3\xb6rjade sportvagnsracers dyka upp under 1920- och 1930-talen, skilda fr\xc3\xa5n snabba standardvagnar (Le Mans hade fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan varit en t\xc3\xa4vling f\xc3\xb6r just standardvagnar) och sportbilar. Oavsett om de h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n landsv\xc3\xa4gsvagnar eller fr\xc3\xa5n rena t\xc3\xa4vlingsbilar b\xc3\xb6rjade de dominera t\xc3\xa4vlingar som Le Mans och Mille Miglia._NEWLINE_L\xc3\xa5ngdistanst\xc3\xa4vlingar i Europa, som Mille Miglia, Tour de France och Targa Florio, k\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 allm\xc3\xa4n v\xc3\xa4g. V\xc3\xa4garna var ofta dammiga, vilket betydde att bilarna fortfarande beh\xc3\xb6vde st\xc3\xa4nksk\xc3\xa4rmar likav\xc3\xa4l som en mekaniker eller kartl\xc3\xa4sare. Dessa t\xc3\xa4vlingar h\xc3\xb6lls fr\xc3\xa4mst i Italien och t\xc3\xa4vlingsformen kallades Gran turismo, eftersom l\xc3\xa5nga str\xc3\xa4ckor skulle tillryggal\xc3\xa4ggas ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att k\xc3\xb6ra runt p\xc3\xa5 specialbyggda korta banor. Tillf\xc3\xb6rlitlighet och en viss niv\xc3\xa5 av komfort var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6r att klara uppgiften.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden och de f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldsm\xc3\xa4sterskapen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget blev sportvagnsracing en egen form av racing med egna klassiska t\xc3\xa4vlingar och slutligen ett eget v\xc3\xa4rldsm\xc3\xa4sterskap. Under 1950-talet ans\xc3\xa5gs sportvagnsracing n\xc3\xa4stan lika viktigt som formel 1 och ledande m\xc3\xa4rken, som Ferrari, Maserati, Jaguar och Aston Martin lade ner mycket resurser p\xc3\xa5 sina egna stall och s\xc3\xa5lde \xc3\xa4ven bilar till privatf\xc3\xb6rare. Sportvagnarna sl\xc3\xa4ppte kopplingen till serietillverkade sportbilar under 1950-talet och vid de stora t\xc3\xa4vlingarna deltog rena t\xc3\xa4vlingsbilar som  Jaguar C-Type och D-Type, Mercedes-Benz 300SLR, Maserati 300S, Aston Martin DBR och diverse Ferrari, inklusive den f\xc3\xb6rsta Testa Rossan. De fr\xc3\xa4msta formel 1-f\xc3\xb6rarna t\xc3\xa4vlade \xc3\xa4ven regelbundet i sportvagnsracing. Efter olyckor vid Le Mans 1955 och Mille Miglia 1957 inf\xc3\xb6rdes begr\xc3\xa4nsningar f\xc3\xb6r de snabba sportvagnsprototyperna och runt 1960 blev GT-klassen allt viktigare vid internationella t\xc3\xa4vlingar.\n_START_SECTION_\n1960- och 1970-talen \xe2\x80\x93 prototypernas utveckling, sportvagnsracingens uppg\xc3\xa5ng och fall\n_START_PARAGRAPH_\nKraftiga sportvagnsprototyper (i praktiken rena t\xc3\xa4vlingsbilar utan kopplingar till produktionsbilar) d\xc3\xb6k upp under 1960-talet, i t\xc3\xa4vlingar \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden mellan Ferrari, Ford, Porsche, Lotus, Alfa Romeo and Matra liksom mer specialiserade m\xc3\xa4rken fram till b\xc3\xb6rjan av 1970-talet. T\xc3\xa4vlingarna p\xc3\xa5 Le Mans gav till och med genklang p\xc3\xa5 vita duken med Steve McQueen i spelfilmen Le Mans. Den h\xc3\xa4r eran \xc3\xa4r f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga h\xc3\xb6jdpunkten f\xc3\xb6r sportvagnsracingen, d\xc3\xa5 tekniken och prestandan med r\xc3\xa5ge \xc3\xb6verskred samtida formel 1-bilar. Homologering innebar att m\xc3\xa5nga rena racingbilar klassades som produktionsbilar, s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge de tillverkats i tillr\xc3\xa4ckligt m\xc3\xa5nga exemplar. FIA svarade med fler restriktioner \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r GT-klassen och med kraftigt reducerade effekter f\xc3\xb6r prototyperna. Dessa prototyper fr\xc3\xa5n sent 1960-tal/tidigt 1970-tal var mycket snabbare \xc3\xa4n samtida formel 1-bilar och till 1972 begr\xc3\xa4nsades motorstorleken enligt F1-regler, dessutom med l\xc3\xa4gre effekter f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngdistanst\xc3\xa4vlingar. Grupp 4 GT-bilar och Grupp 5 "silhouetter" blev \xc3\xa5terigen den fr\xc3\xa4msta formen av sportvagnsracing och prototyperna f\xc3\xb6rsvann snart, bortsett fr\xc3\xa5n Porsche 936 som dominerade p\xc3\xa5 Le Mans samt en mindre serie t\xc3\xa4vlingar f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5liters Grupp 6 prototyper. _NEWLINE_En speciell form av amerikansk sportvagnsracing var Can-Am-serien, d\xc3\xa4r sportvagnsprototyper t\xc3\xa4vlade i stort sett utan begr\xc3\xa4nsningar i relativt korta t\xc3\xa4vlingar. Dessa t\xc3\xa4vlingar p\xc3\xa5gick i sin ursprungliga form fr\xc3\xa5n mitten av 60-talet till 1974, men f\xc3\xb6rsvann p\xc3\xa5 grund av stigande kostnader och oljekrisen 1973._NEWLINE_Automobile Club de l\'Ouest (ACO), som organiserar Le Mans 24-timmars, f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte komma fram till en formel som skulle locka tillbaka prototyperna till t\xc3\xa4vlingen, men samtidigt vara relativt ekonomisk. Detta Grand Touring Prototype-reglemente fr\xc3\xa5n det sena 1970-talet baserades p\xc3\xa5 br\xc3\xa4nslef\xc3\xb6rbrukning och ledde fram till tv\xc3\xa5 olika varianter av sportvagnsracing som av m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5lls som en h\xc3\xb6jdpunkt i sportens historia.\n_START_SECTION_\n1980-talet - Grupp C och IMSA GTP\n_START_PARAGRAPH_\nI Europa antog FIA ACO:s GTP-reglemente n\xc3\xa4stan rakt av och inlemmade det i Grupp C World Endurance Championship eller sportvagns-VM, med tekniskt avancerade t\xc3\xa4ckta prototyper fr\xc3\xa5n Porsche, Aston Martin, Mercedes-Benz, Nissan, Jaguar med flera. I USA k\xc3\xb6rdes t\xc3\xa4ckta prototyper i IMSA:s GT Championship-serien, med t\xc3\xa4vlingar mellan s\xc3\xa5v\xc3\xa4l stall med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n olika tillverkare som olika privatstall. Bilarna var tekniskt sett lika Grupp C-bilarna, men anv\xc3\xa4nde en glidande skala av vikt och motorstorlek f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka begr\xc3\xa4nsa prestandan. B\xc3\xa5de Grupp C och GTP hade mindre syskonserier, kallade C2 respektive Camel Lights, f\xc3\xb6r mindre bilar, avsedda f\xc3\xb6r sm\xc3\xa5 specialtillverkare och seri\xc3\xb6sa amat\xc3\xb6rstall._NEWLINE_FIA f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte g\xc3\xb6ra Grupp C-klassen till ett "Grand prix f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5sitsiga bilar" under det tidiga 1990-talet, med liknande motorer som i formel 1, korta t\xc3\xa4vlingsdistanser och ett schema som f\xc3\xb6ljde F1-t\xc3\xa4vlingarna. Detta drev upp kostnaderna, samtidigt som b\xc3\xa5de stallen och \xc3\xa5sk\xc3\xa5darna f\xc3\xb6rsvann och 1993 var prototypracingen d\xc3\xb6d i Europa, d\xc3\xa5 Peugeot, Jaguar, Toyota and Mercedes-Benz-stallen alla hade dragit sig ur.\n_START_SECTION_\n1990-talet och fram\xc3\xa5t \xe2\x80\x93 \xc3\xa5terf\xc3\xb6dsel och \xc3\xa5teruppbyggnad\n_START_PARAGRAPH_\nI ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att inf\xc3\xb6ra en ny h\xc3\xb6gklassig l\xc3\xa5ngdistansserie f\xc3\xb6r att ers\xc3\xa4tta sportvagns-VM, kom det fram ett antal GT-serier p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de nationell och europeisk niv\xc3\xa5, vilket till slut ledde fram till FIA GT Championship. IMSA GTP fortsatte ytterligare n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r, men ersattes av en serie f\xc3\xb6r Le Mans prototyper - relativet enkla \xc3\xb6ppna prototyper \xe2\x80\x93 vilket ledde fram till bilar som Ferrari 333SP och Riley & Scott Mk 3, med ett antal GT-bilar f\xc3\xb6r att fylla ut f\xc3\xa4ltet. Senare under 1990-talet b\xc3\xb6rjade dessa prototyper och flera med dem att t\xc3\xa4vla i Europa och FIA utvecklade en sportvagns-serie f\xc3\xb6r dem._NEWLINE_Den amerikanska serien utvecklades till American Le Mans Series, medan de europeiska t\xc3\xa4vlingarna slutligen blev till den n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade Le Mans Series. B\xc3\xa5da dessa serier blandar prototyper och GT-bilar. FIA f\xc3\xb6rblir mest intresserat av sina egna GT- och GT3-m\xc3\xa4sterskap och ACO:s reglemente utg\xc3\xb6r basen f\xc3\xb6r LMS och ALMS. Den amerikanska serien har splittrats ytterligare, d\xc3\xa5 Grand American Road Racing Association bildat en egen serie med egna regler f\xc3\xb6r GT-bilar och prototyper, f\xc3\xb6r enklare och billigare t\xc3\xa4vlingar \xc3\xa4mnade f\xc3\xb6r oberoende stall.\n_START_SECTION_\nBiltyper\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga olika sportvagnar t\xc3\xa4vlar, men de kan delas upp i tv\xc3\xa5 huvudkategorier: sportvagnsprototyper och GT-bilar. Dessa tv\xc3\xa5 kategorier t\xc3\xa4vlar ofta tillsammans i samma t\xc3\xa4vling, till exempel Le Mans 24-timmars.\n_START_SECTION_\nSportvagnsprototyp\n_START_PARAGRAPH_\nSportvagnsprototyper \xc3\xa4r en biltyp som anv\xc3\xa4nds i sportvagnsracing och \xc3\xa4r i princip n\xc3\xa4sta steg upp i fr\xc3\xa5ga om bilkonstruktion och teknik fr\xc3\xa5n supersportbilar f\xc3\xb6r landsv\xc3\xa4gsk\xc3\xb6rning och \xc3\xa4r, tillsammans med formelbilarna de fr\xc3\xa4msta t\xc3\xa4vlingsbilarna._NEWLINE_Dessa bilar utg\xc3\xb6r den h\xc3\xb6gsta klassen inom sportvagnsracing och \xc3\xa4r byggda enbart f\xc3\xb6r t\xc3\xa4vlingar med t\xc3\xa4ckta hjul. De finns med antingen \xc3\xb6ppen eller t\xc3\xa4ckt sittbrunn. Alltsedan sportvagns-VM startade har reglerna f\xc3\xb6r hur dessa bilar ska byggas, r\xc3\xb6rande kaross, motortyp och -storlek, d\xc3\xa4ck och aerodynamik, st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats. Sportvagnsprototyper kan vara (och \xc3\xa4r oftast) specialbyggda fordon och beh\xc3\xb6ver inte ha n\xc3\xa5gon koppling till landsv\xc3\xa4gsvagnar, men under 1990-talet utnyttjade vissa tillverkare ett kryph\xc3\xa5l i FIA:s och ACO:s regler vilket gjorde att bilar som t\xc3\xa4vlade i GT-klassen i verkligheten var rena sportvagnsprototyper, tillverkade i ett f\xc3\xa5tal landsv\xc3\xa4gsbilar i homologeringssyfte. Dauer-Porsche 962 LM, Porsche 911 GT1, Mercedes-Benz CLK GTR och Toyota GT-One var de fr\xc3\xa4msta exemplen p\xc3\xa5 prototyper maskerade till GT-bilar._NEWLINE_Snabbt sammanfattat \xc3\xa4r sportvagnsprototyper tv\xc3\xa5sitsiga t\xc3\xa4vlingsbilar vars kaross t\xc3\xa4cker hjulen. Tekniskt \xc3\xa4r de lika avancerade och, beroende p\xc3\xa5 reglemente, lika snabba som eller snabbare \xc3\xa4n formelbilar. F\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskor k\xc3\xa4nner till att sportvagnsprototyper (tillsammans med formel 1-bilarna) varit f\xc3\xb6rst med de flesta nya tekniker och id\xc3\xa9er inom motorsporten, s\xc3\xa5som vingar, \xe2\x80\x9dventuri\xe2\x80\x9d-tunnlar f\xc3\xb6r h\xc3\xb6gre marktryck, fl\xc3\xa4kt-assisterad aerodynamik och v\xc3\xa4xell\xc3\xa5da med dubbelkoppling. Delar av denna teknik dyker s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom upp p\xc3\xa5 serieproducerade bilar._NEWLINE_ACO:s reglemente delar upp dagens sportvagnsprototyper i tv\xc3\xa5 kategorier: P1 och P2. Bilar som t\xc3\xa4vlar i P1-kategorin m\xc3\xa5ste v\xc3\xa4ga minst 900 kg och motorerna begr\xc3\xa4nsas till 6000 cm\xc2\xb3 f\xc3\xb6r sugmotorer och 4000 cm\xc2\xb3 f\xc3\xb6r turbomotorer. 5500 cm\xc2\xb3 turbodiesel-motorer \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 till\xc3\xa5tna i P1. Audi har vunnit Le Mans tre \xc3\xa5r i rad med en s\xc3\xa5dan bil under 2006-2008 och Peugeot kom tillbaka till sportvagnsracingen 2007 med en bil med dieselmotor. P2 bilar v\xc3\xa4ger mycket mindre (750 kg) men f\xc3\xa5r n\xc3\xb6ja sig med 3400 cm\xc2\xb3 V6- eller V8-sugmotorer eller 2000 cm\xc2\xb3 turbomotorer. I den europeiska serien, som fr\xc3\xa4mst inneh\xc3\xa5ller l\xc3\xa5nglopp, har P2-bilarna fr\xc3\xa4mst k\xc3\xb6rts av privatstall och har inte kunnat utmana P1:orna om totalsegrar. I American Le Mans Series, som mest k\xc3\xb6r kortare lopp, har P2-bilarna blivit vanligast f\xc3\xb6rekommande, med seri\xc3\xb6sa satsningar fr\xc3\xa5n Porsche och Acura och medan P2-loppen i Europa brukar bli rena utmattningskriget, har P2:orna i USA-serien, speciellt d\xc3\xa5 Porsche RS Spyder, oftast snabbare varvtider \xc3\xa4n P1:orna, och Porsche har tagit m\xc3\xa5nga totalvinster f\xc3\xb6re Audis P1-bil. Reglementet f\xc3\xb6r prototyperna fr\xc3\xa5n 2010 och fram\xc3\xa5t kommer att fr\xc3\xa4mja t\xc3\xa4ckta karosser och en n\xc3\xa4rmare koppling till landsv\xc3\xa4gsvagnar f\xc3\xb6r P1. P2 kommer att forts\xc3\xa4tta med \xc3\xb6ppna bilar och v\xc3\xa4nder sig till mindre tillverkare och privata stall. Lola planerar att introducera en t\xc3\xa4ckt bil under 2008.\n_START_SECTION_\nGran Turismo\n_START_PARAGRAPH_\nGran Turismo-racing \xc3\xa4r den vanligaste formen av sportvagnsracing och k\xc3\xb6rs \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden, i b\xc3\xa5de internationella och nationella serier. Historisk var GT-bilar tvingade att serieproduceras, men under 1970-talet blev modifieringarna mer extrema och klassen splittrades i Grupp 4 f\xc3\xb6r produktionsbilar och Grupp 5 f\xc3\xb6r silhouetter, vilka i praktiken var rena t\xc3\xa4vlingsbilar med karosser som skulle likna produktionsbilarna. GT racing l\xc3\xa5g i stort sett nere i Europa under 1980- och 1990-talen, d\xc3\xa5 silhouette-bilarna fortsatte att t\xc3\xa4vla i IMSA-serien i USA. N\xc3\xa4r GT racing kom tillbaka efter att sportvagns-VM kollapsat i b\xc3\xb6rjan av 1990-talet, ledde detta till att ACO satte upp reglementet. Enligt ACO:s regler delas Gran Turismo-bilarna upp i tv\xc3\xa5 kategorier, Gran Turismo 1 (GT1, tidigare GTS) och Gran Turismo 2 (GT2, tidigare GT).  S\xc3\xa5som namnet p\xc3\xa5 klassen antyder \xc3\xa4r bilens exteri\xc3\xb6r mycket lik den serietillverkade bilen, medan skillnaderna undertill kan vara stora.  GT2-bilar \xc3\xa4r mycket lika FIA:s GT2-klass, och \xc3\xa4r \xe2\x80\x9drena\xe2\x80\x9d GT-bilar. De \xc3\xa4r exotiska produktionsbilar med relativt sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar f\xc3\xb6r t\xc3\xa4vling. Porsche 997 \xc3\xa4r idag den mest popul\xc3\xa4ra bilen i GT2-klassen._NEWLINE_FIA delar in GT-bilar i fyra kategorier, kallade GT1 (tidigare GT), GT2 (tidigare N-GT), GT3 (nyligen introducerad) och GT4. GT1- och GT2-klasserna \xc3\xa4r v\xc3\xa4ldigt lika ACO.s regler enligt ovan och vissa gemensamma t\xc3\xa4vlingar f\xc3\xb6rekommer, fr\xc3\xa4mst i GT2-klassen. GT3-klassen \xc3\xa4r ny sedan 2006. Dessa bilar \xc3\xa4r n\xc3\xa4rmare standardbilar \xc3\xa4n GT2:orna och de flesta modifikationer \xc3\xa4r begr\xc3\xa4nsade till dem som g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r enm\xc3\xa4rkes-cuper, som Porsche Carrera Cup. GT4 \xc3\xa4r \xc3\xa4nnu en ny kategori f\xc3\xb6r amat\xc3\xb6rer i produktionsbilar med ytterst f\xc3\xa5 modifikationer. Till exempel till\xc3\xa5ts inga aerodynamiska hj\xc3\xa4lpmedel eller andra modifikationer av karossen.\n_START_SECTION_\nTeknikeskalering och reglering inom FIA GT Racing\n_START_PARAGRAPH_\nMedan GT-bilar \xc3\xa5tminstone i teorin baseras p\xc3\xa5 landsv\xc3\xa4gsvagnar, var vissa GT1-bilar fr\xc3\xa5n andra halvan av 1990-talet rena sportvagnsprototyper som genererade exotiska produktionsbilar i homologeringssyfte, med produktionssiffror om 25 bilar (f\xc3\xb6r mindre tillverkare som Saleen) eller 100 bilar (f\xc3\xb6r stora tillverkare som Mercedes-Benz). _NEWLINE_GT1 racing i sin ursprungliga form f\xc3\xb6rsvann 1998 p\xc3\xa5 grund av skenande kostnader. GT1-klassen var till f\xc3\xb6r supersportbilar och rena t\xc3\xa4vlingsbilar, som McLaren F1 GTR, Ferrari F40, Porsche 911GT1, Mercedes-Benz CLK-GTR, Toyota GT-One och Nissan R390. D\xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta hade sitt ursprung i sportbilar f\xc3\xb6r landsv\xc3\xa4gen var de tyska och japanska medt\xc3\xa4vlarna rena t\xc3\xa4vlingsbilar \xe2\x80\x93 i praktiken sportvagnsprototyper. Stigande kostnader, tillsammans med f\xc3\xa4rre t\xc3\xa4vlande tog d\xc3\xb6d p\xc3\xa5 klassen och den ersattes av det som d\xc3\xa5 kallades GT2 (FIA, vilket utvecklats till det nuvarande GT1) och Le Mans Prototype (LMP, enligt ACO)._NEWLINE_Den h\xc3\xa4r processen kommer att genomf\xc3\xb6ras \xc3\xa5terigen 2009 som svar p\xc3\xa5 stigande kostnader i GT1 och GT2 racing: s\xc3\xa4songen 2009 kommer GT1 och GT2 att f\xc3\xb6rsvinna i sin nuvarande form. Det finns flera olika f\xc3\xb6rslag f\xc3\xb6r att reglera teknik och kostnader, fr\xc3\xa4mst genom att ta bort dagens GT1-klass (igen!) och skapa nya regler baserade p\xc3\xa5 existerande GT2-, 3- och 4-klasser.'