b'\n_START_ARTICLE_\nAsil\n_START_PARAGRAPH_\nAsil \xc3\xa4r en tung h\xc3\xb6nsras som h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n Indien. Det \xc3\xa4r en stridsh\xc3\xb6nsras som har anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r tuppf\xc3\xa4ktning och tuppen \xc3\xa4r mycket aggressiv mot andra tuppar. \xc3\x84ven h\xc3\xb6norna visar upp bra f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att skydda sina kycklingar mot olika faror och mot andra h\xc3\xb6ns. Rasen tros vara \xc3\xb6ver 4\xc2\xa0000 \xc3\xa5r gammal och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed en av de \xc3\xa4ldsta stridsh\xc3\xb6nsraserna. I Indien anv\xc3\xa4nds asil fortfarande f\xc3\xb6r tuppf\xc3\xa4ktning. Asil f\xc3\xb6rekommer i flera olika f\xc3\xa4rgvarianter och \xc3\xa4ven i ett antal olika typer, ofta namngivna efter det omr\xc3\xa5de i Indien d\xc3\xa4r de uppst\xc3\xa5tt._NEWLINE_En h\xc3\xb6na v\xc3\xa4ger omkring 2 kilogram och en tupp v\xc3\xa4ger 2,5 kilogram. \xc3\x84ggen v\xc3\xa4ger ungef\xc3\xa4r 40 gram och har gr\xc3\xa4ddf\xc3\xa4rgad till brunaktig skalf\xc3\xa4rg. H\xc3\xb6norna v\xc3\xa4rper sparsamt, men \xc3\xa4r villiga ruvare som ser efter kycklingarna v\xc3\xa4l._NEWLINE_Det finns \xc3\xa4ven en dv\xc3\xa4rgvariant av asil, framavlad i Storbritannien under slutet av 1800-talet. En h\xc3\xb6na av dv\xc3\xa4rgvarianten v\xc3\xa4ger omkring 600 gram och en tupp 700 gram. \xc3\x84ggen v\xc3\xa4ger ungef\xc3\xa4r 30 gram och har gulbrun skalf\xc3\xa4rg._NEWLINE_Indiska stridsh\xc3\xb6ns \xc3\xa4r framavlade ur asil och malayer.'