b'\n_START_ARTICLE_\nCheyenner\n_START_PARAGRAPH_\nCheyenner \xc3\xa4r en nordamerikansk algonkinspr\xc3\xa5kig indianstam som r\xc3\xa4knas till pr\xc3\xa4rieindianerna. Namnet h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n siouxernas ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 dem: Shahiyela eller Shahiyena, vilket sannolikt \xc3\xa4r en diminutivform av Shahi = Cree. Shahiyela betyder allts\xc3\xa5 "de mindre Cree". Grinnell har framst\xc3\xa4llt hypotesen att det i st\xc3\xa4llet skulle betyda "talare av ett obegripligt spr\xc3\xa5k", vilket inte rent spr\xc3\xa5kligt \xc3\xa4r en helt orimlig tolkning men den har \xc3\xa4nd\xc3\xa5 numera f\xc3\xb6rkastats av spr\xc3\xa5kforskningen.\n_START_SECTION_\nEndonym\n_START_PARAGRAPH_\nCheyennernas eget namn p\xc3\xa5 sig sj\xc3\xa4lva \xc3\xa4r Tsis tsis\xe2\x80\x99tas (\xe2\x80\x9dde likasinnade\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dde likartade\xe2\x80\x9d) och i detta inbegrips \xc3\xa4ven en numera fullst\xc3\xa4ndigt integrerad spr\xc3\xa5kligt n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktad stam vars namn var Suhtai (Sotaeo\'o med det moderna cheyennealfabetet) och som s\xc3\xa5 sent som i b\xc3\xb6rjan av 1830-talet \xc3\xa4nnu r\xc3\xa4knades som en separat stam. Trots att de d\xc3\xa5 f\xc3\xa4rdades tillsammans med cheyennerna uppr\xc3\xa4ttade grupperna alltid tv\xc3\xa5 separata l\xc3\xa4ger. Ett par generationer senare var integrationen fullbordad och i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet kunde \xc3\xa4ldre cheyenner erinra sig Suhtai f\xc3\xb6re sammanslagningen som ett folk vars spr\xc3\xa5k visserligen var n\xc3\xa5gorlunda begripligt men \xe2\x80\x9dl\xc3\xa4t lustigt\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dit sounded funny\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2000 fanns det enligt US Census Bureau i USA 18 304 personer som ans\xc3\xa5g sig vara helt eller delvis cheyenner.\n_START_SECTION_\nHemland\n_START_PARAGRAPH_\nCheyennernas egna traditioner om sitt ursprung g\xc3\xa5r tillbaka till 1600-talets mitt. En av deras traditionsbevarare Mahk sta\xe2\x80\x99vo yan\xe2\x80\x99st\xe2\x80\x99st (\xe2\x80\x9dhans mockasiner \xc3\xa4r svarta\xe2\x80\x9d), n\xc3\xa4rmast ett slags auktoriserad stamhistoriker, uppgav 1880 att cheyennerna anl\xc3\xa4nt till Missourifloden 204 vintrar tidigare, d.v.s. 1676, n\xc3\xa4rmast fr\xc3\xa5n Rivi\xc3\xa8re Cayenne (nu Sheyenne River) som \xc3\xa4r en av Red Rivers k\xc3\xa4llfl\xc3\xb6den, och f\xc3\xb6re det fr\xc3\xa5n Minnesota. P\xc3\xa5 den tiden var de ett huvudsakligen jordbrukande folk som bodde i jordhus liknande dem som anv\xc3\xa4ndes av arikara, hidatsa och mandan. \xc3\x84nnu vid 1850-talets mitt fanns ett visst inslag av jordbruk kvar och man var d\xc3\xa4rmed inte helt beroende av buffeln f\xc3\xb6r \xc3\xb6verlevnad._NEWLINE_Enligt Alexander Henry, en handelsman i North West Company \xc3\xa5ren omkring 1800, var orsaken till att cheyennerna l\xc3\xa4mnat omr\xc3\xa5det kring Sheyenne River den att stammen n\xc3\xa4stan utrotats 1740 n\xc3\xa4r de anf\xc3\xb6lls av ojibwaer som var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g hem efter ett misslyckat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att hitta sina fiender siouxerna. Henrys uppgifter f\xc3\xa5r visst st\xc3\xb6d av ojibwah\xc3\xb6vdingen Sheshepaskut ("socker") som 1799 ber\xc3\xa4ttade f\xc3\xb6r David Thompson att han varit en av ledarna f\xc3\xb6r det krigst\xc3\xa5get, som bestod av ca 150 ojibwawakrigare till fots. Eftersom Sheshepaskut enligt Thompson var i 60-\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern kan krigst\xc3\xa5get knappast ha \xc3\xa4gt rum f\xc3\xb6re 1770. Den fr\xc3\xa4msta auktoriteten g\xc3\xa4llande cheyennernas historia, professor Donald J. Berthrong, daterar h\xc3\xa4ndelsen till sent 1770- eller tidigt 1780-tal. Enligt Sheshepaskut var cheyennekrigarna ute p\xc3\xa5 jakt n\xc3\xa4r anfallet skedde. Ojibwaerna d\xc3\xb6dade alla i byn, utom tre kvinnor, och br\xc3\xa4nde sedan upp den. D\xc3\xa4refter flydde de snabbt, eftersom de inte ville m\xc3\xb6ta de redan d\xc3\xa5 beridna cheyennerna i \xc3\xb6ppen strid.\n_START_SECTION_\nAggressivitet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84ven bland de f\xc3\xb6rment krigiska pr\xc3\xa4riestammarna hade cheyennerna ett rykte som en extremt krigisk stam. Man har kunnat bel\xc3\xa4gga att de tagit f\xc3\xa5ngar fr\xc3\xa5n sammanlagt 28 andra stammar och den enda stam de traditionellt betraktade som v\xc3\xa4nner var Arapaho. Bland\xc3\xa4ktenskap mellan de tv\xc3\xa5 stammarna var relativt vanliga och \xc3\xa4nnu vanligare var att kvinnor som tillf\xc3\xa5ngatagits fr\xc3\xa5n andra stammar togs som hustrur av cheyennekrigare. Genetiskt \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r cheyennerna kanske den mest uppblandade indianstammen av alla. Det g\xc3\xa5r knappast att i dag hitta en cheyenne som inte ocks\xc3\xa5 har anor i n\xc3\xa5gon annan stam._NEWLINE_Vid sitt intr\xc3\xa4ngande i omr\xc3\xa5det v\xc3\xa4ster om Missourifloden nedk\xc3\xa4mpade cheyennerna den ena stammen efter den andra och tvingade dem l\xc3\xa4ngre v\xc3\xa4sterut: kiowa, comancher, kr\xc3\xa5kindianer och pawnee fick i tur och ordning flytta p\xc3\xa5 sig och l\xc3\xa4mna plats till de aggressiva nykomlingarna. Cheyennernas krig mot ute p\xc3\xa5gick \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1860-talet d\xc3\xa5 det avbr\xc3\xb6ts av att en ny aggressiv kraft p\xc3\xa5 allvar tr\xc3\xa4ngde in p\xc3\xa5 indianernas territorium \xc3\xb6sterifr\xc3\xa5n, n\xc3\xa4mligen USA. De f\xc3\xb6rsta s\xc3\xa4kert belagda kontakterna mellan USA och cheyennerna hade dock \xc3\xa4gt rum redan under Lewis och Clarks expedition 1804-06. Cheyennerna beskrevs d\xc3\xa5 inte alls som s\xc3\xa4rskilt aggressiva, snarare tv\xc3\xa4rtom. Av Lewis och Clarks redog\xc3\xb6relser framg\xc3\xa5r att cheyennerna d\xc3\xa5 h\xc3\xb6ll till l\xc3\xa4ngs str\xc3\xa4nderna av den flod som b\xc3\xa4r deras namn och i \xc3\xb6stligaste delen av Black Hills, d.v.s. det som f\xc3\xb6rblev deras k\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5de fram till de nordamerikanska indiankrigens slutfas och tv\xc3\xa5ngsf\xc3\xb6rflyttningarna till indianreservat i Montana och Oklahoma.\n_START_SECTION_\nFiendskap\n_START_PARAGRAPH_\nSom sina huvudfiender betraktade cheyennerna traditionellt de \xc3\xb6stligare siouxtalande stammarna, s\xc3\xa4rskilt Ho h\xc3\xa9 (Assiniboiner) som i cheyennernas traditioner framst\xc3\xa5r som arvfienden framom alla andra och den enda stam mot vilken de flesta strider f\xc3\xb6rlorats. N\xc3\xa5gra allvarliga konflikter mellan cheyennerna och deras sentida allierade Lakota har inte kunnat bel\xc3\xa4ggas f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n omkring 1800 d\xc3\xa5 de drabbade samman ett par g\xc3\xa5nger i n\xc3\xa4rheten av Black Hills. De hade d\xc3\xa4refter just inga kontakter p\xc3\xa5 stamniv\xc3\xa5 f\xc3\xb6re sin allians i kriget mot den gemensamma fienden USA, vare sig krigiska eller fredliga. De jagade i samma omr\xc3\xa5de under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft och st\xc3\xb6tte p\xc3\xa5 varandra d\xc3\xa5 och d\xc3\xa5 men det ledde inte till n\xc3\xa5gra allvarliga konflikter. Den gemensamma n\xc3\xa4mnaren, motst\xc3\xa5ndet mot de vita inkr\xc3\xa4ktarna, f\xc3\xb6rde dem samman till den fruktade konfederation som 1876 tillfogade USA ett av dess nesligaste milit\xc3\xa4ra nederlag i Slaget vid Little Bighorn. Om det nederlagets orsaker har det teoretiserats och spekulerats oerh\xc3\xb6rt mycket. General Frederick W. Benteen var den f\xc3\xb6rste att formulera en tes om saken genom sin beskrivning av cheyennerna och deras allierade: \xe2\x80\x9dGood shots, good riders, and the best fighters the sun ever shone on\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nCheyennernas spr\xc3\xa5k, Ts\xc4\x97hesen\xc4\x97stsestotse med dess egen "officiella" moderna stavning, \xc3\xa4r ett algonkinspr\xc3\xa5k. Cheyennespr\xc3\xa5ket \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 ett polysyntetiskt spr\xc3\xa5k. Det \xc3\xa4r dock inte spr\xc3\xa5khistoriskt s\xc3\xa5 v\xc3\xa4ldigt n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktat med de \xc3\xb6vriga algonkinspr\xc3\xa5k som talas bland pr\xc3\xa4rieindianerna, till exempel arapaho och svartfotsindianer._NEWLINE_Cheyennernas spr\xc3\xa5k b\xc3\xb6rjar n\xc3\xa4rma sig risken f\xc3\xb6r utd\xc3\xb6ende. Omkring 1700 talare \xc3\xa5terst\xc3\xa5r.'