b'\n_START_ARTICLE_\nUSA:s president\n_START_SECTION_\nFunktioner\n_START_PARAGRAPH_\nPresidenten i USA \xc3\xa4r b\xc3\xa5de statschef (som till exempel Sveriges kung och Finlands president) och regeringschef (till exempel som Finlands statsminister och Sveriges statsminister), och presidentsystemet g\xc3\xb6r att det amerikanska president\xc3\xa4mbetet d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r skiljer sig fr\xc3\xa5n exempelvis Finlands, Tysklands eller Frankrikes motsvarigheter._NEWLINE_USA var en av de f\xc3\xb6rsta moderna demokratierna, och valde att ha en president i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r en monark som stats\xc3\xb6verhuvud. De flesta andra republiker anv\xc3\xa4nder sig sedan dess av denna beteckning, men f\xc3\xa5 har s\xc3\xa5 omfattande befogenheter som USA:s president och vissa l\xc3\xa4nders presidenter har endast en symbolisk och ceremoniell funktion. I vissa l\xc3\xa4nder ligger makten hos en premi\xc3\xa4rminister, men presidenten kan uppl\xc3\xb6sa en d\xc3\xa5ligt fungerande regering och avs\xc3\xa4tta premi\xc3\xa4rministern. Varianterna \xc3\xa4r m\xc3\xa5nga, och det \xc3\xa4r inte ens sj\xc3\xa4lvklart att en republik m\xc3\xa5ste ha en president \xe2\x80\x93 det r\xc3\xa4cker med att monarkin avskaffas. USA:s delstater har statsskick som \xc3\xa5terspeglar den federala statsmakten med delstatsf\xc3\xb6rsamling (motsvarande USA:s kongress), en h\xc3\xb6gsta domstol (motsvarande USA:s h\xc3\xb6gsta domstol) och presidenten motsvaras av en guvern\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nStats\xc3\xb6verhuvud\n_START_PARAGRAPH_\nUSA:s president \xc3\xa4r landets h\xc3\xb6gsta offentliga \xc3\xa4mbete och har i praktiken betydligt st\xc3\xb6rre befogenheter \xc3\xa4n Europas kvarvarande monarker och \xc3\xa4ven j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med statschefer i europeiska republiker._NEWLINE_Presidenten kan i F\xc3\xb6renta staternas namn ing\xc3\xa5 avtal med fr\xc3\xa4mmande makter, vilka m\xc3\xa5ste ratificeras av senaten med tv\xc3\xa5 tredjedelars majoritet f\xc3\xb6r dessa ska tr\xc3\xa4da i kraft; presidenten s\xc3\xa4nder \xe2\x80\x93 med senatens bifall \xe2\x80\x93 ut F\xc3\xb6renta staternas ambassad\xc3\xb6rer och tar officiellt emot andra staters s\xc3\xa4ndebud. Presidenten utn\xc3\xa4mner \xe2\x80\x93 ocks\xc3\xa5 med senatens bifall \xe2\x80\x93 domare till federala domstolar, i synnerhet till h\xc3\xb6gsta domstolen, och alla andra federala \xc3\xa4mbeten. Befogenheten att utn\xc3\xa4mna de \xc3\xb6vriga federala \xc3\xa4mbetena brukar delegeras vidare av kongressen, med undantag f\xc3\xb6r de viktigaste befattningarna. Om senaten inte \xc3\xa4r samlad, kan presidenten sj\xc3\xa4lv g\xc3\xb6ra en utn\xc3\xa4mning (recess appointment) som annars skulle ha fordrat senatens godk\xc3\xa4nnande. Denna utn\xc3\xa4mning upph\xc3\xb6r dock att g\xc3\xa4lla vid utg\xc3\xa5ngen av senatens session._NEWLINE_Presidenten stadf\xc3\xa4ster de lagar som kongressen stiftat. Presidenten kan utf\xc3\xa4rda exekutiva order, det vill s\xc3\xa4ga sekund\xc3\xa4rlagstiftning (dekret). Presidenten utn\xc3\xa4mner sina ministrar \xe2\x80\x93 med senatens \xe2\x80\x9dr\xc3\xa5d och samtycke\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 och leder kabinettet och nationella s\xc3\xa4kerhetsr\xc3\xa5det. Presidenten har fullst\xc3\xa4ndiga befogenheter att best\xc3\xa4mma dessas riktlinjer, och presidenten kan entlediga en minister n\xc3\xa4r som helst. Presidenten skall \xc3\xa5rligen framl\xc3\xa4gga en ber\xc3\xa4ttelse \xc3\xb6ver tillst\xc3\xa5ndet i nationen (unionen) inf\xc3\xb6r kongressen. Detta sker vanligtvis i det \xc3\xa5rliga talet State of the Union Address.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96verbef\xc3\xa4lhavare\n_START_PARAGRAPH_\nPresidenten \xc3\xa4r \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare \xc3\xb6ver de v\xc3\xa4pnade styrkorna (arm\xc3\xa9n, flottan, flygvapnet, kustbevakningen och marink\xc3\xa5ren) och \xe2\x80\x93 enligt grundlagens lydelse \xe2\x80\x93 delstaternas milis (nationalgardet) d\xc3\xa5 dessa inkallats i federal tj\xc3\xa4nst. Trots att r\xc3\xa4tten att f\xc3\xb6rklara krig tillkommer kongressen j\xc3\xa4mlikt artikel i avsnitt 8 i grundlagen, kan presidenten sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt beordra truppf\xc3\xb6rflyttningar, s\xc3\xa5vida presidenten inte formellt f\xc3\xb6rklarar krig samt v\xc3\xa4rnar om kongressens kontrollmakt. Hit h\xc3\xb6r \xc3\xa4ven k\xc3\xa4rnvapeninsatser. USA:s f\xc3\xb6rsvarsminister (Secretary of Defense) bitr\xc3\xa4der, sedan 1947 \xc3\xa5rs nationella s\xc3\xa4kerhetsakt tr\xc3\xa4tt i kraft, presidenten i den h\xc3\xb6gsta ledningen av milit\xc3\xa4ren._NEWLINE_Sedan "Powers Act" fr\xc3\xa5n 1973 \xc3\xa4r det reglerat att presidenten f\xc3\xa5r skicka soldater till ett annat land i 60 dagar utan Kongressens godk\xc3\xa4nnande (max 90 dagar). Men \xc3\xa4ven efter 90 dagar har Kongressen ingen m\xc3\xb6jlighet att tvinga presidenten att dra tillbaka trupperna. Det som Kongressen dock kan g\xc3\xb6ra \xc3\xa4r att inte bevilja pengar till fortsatta uppdrag. N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller k\xc3\xa4rnvapen finns det en v\xc3\xa4ska med instruktionerna som alltid befinner sig i presidentens n\xc3\xa4rhet. Innan k\xc3\xa4rnvapen anv\xc3\xa4nds skulle presidenten i s\xc3\xa5 fall r\xc3\xa5dg\xc3\xb6ra med f\xc3\xb6rsvarsministern och generalstaben. De har dock ingen m\xc3\xb6jlighet att l\xc3\xa4gga in ett veto, dvs. de kan formellt sett inte hindra presidenten fr\xc3\xa5n att anv\xc3\xa4nda k\xc3\xa4rnvapen. Proceduren utvecklades under Kalla Kriget och skulle m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra ett snabbt agerande._NEWLINE_Just presidentens befogenheter att anv\xc3\xa4nda k\xc3\xa4rnvapen diskuterades i Kongressens utrikesutskott h\xc3\xb6sten 2017. I samband med det f\xc3\xb6rklarade den pensionerade generalen Robert Kehler att dagens system inneh\xc3\xa5ller flera s\xc3\xa4kerhetsmekanismer som garanterar att anv\xc3\xa4ndandet av k\xc3\xa4rnvapen enbart sker om ordern att g\xc3\xb6ra s\xc3\xa5 \xc3\xa4r b\xc3\xa5de legal och \xc3\xa4r rimlig i relation till hotet och menade dessutom att milit\xc3\xa4ren \xc3\xa4r \xc3\xa5lagd att v\xc3\xa4gra utf\xc3\xb6ra en illegal order. Som illegal r\xc3\xa4knas en order som bryter mot lagen som exempelvis att avsiktligt d\xc3\xb6da civila. John Hyten, \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lshavaren f\xc3\xb6r USA:s k\xc3\xa4rnvapen, f\xc3\xb6rklarade att han inte skulle utf\xc3\xb6ra en order som han skulle bed\xc3\xb6ma som illegal och skulle f\xc3\xb6resl\xc3\xa5 f\xc3\xb6r presidenten vilka alternativ som finns i den r\xc3\xa5dande situationen. Samtidigt har det diskuterats om en general som v\xc3\xa4grar utf\xc3\xb6ra en order skulle bytas ut mot n\xc3\xa5gon som f\xc3\xb6ljer presidentens order.\n_START_SECTION_\nSamarbetet med kongressen\n_START_PARAGRAPH_\nPresidenten \xc3\xa4r \xe2\x80\x93 till skillnad fr\xc3\xa5n i parlamentariska styrelseskick \xe2\x80\x93 ej obetingat beroende av kongressens st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att kunna ut\xc3\xb6va sitt \xc3\xa4mbete; politiska mots\xc3\xa4ttningar mellan president och kongress \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 f\xc3\xb6rfattningsr\xc3\xa4ttsligt inte ot\xc3\xa4nkbara och i praktiken heller inte ovanliga._NEWLINE_Presidenten har ingen formell m\xc3\xb6jlighet att hemst\xc3\xa4lla kongressen propositioner. I praktiken brukar kongressledam\xc3\xb6ter som st\xc3\xa5r presidenten n\xc3\xa4ra inkomma med presidentens lagf\xc3\xb6rslag till vederb\xc3\xb6rlig kammare (representanthuset eller senaten). D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver kan presidenten genom informell p\xc3\xa5verkan, bland annat genom sitt \xc3\xa5rliga State of the Union Address, s\xc3\xb6ka leda kongressens beslut i en f\xc3\xb6r honom eller henne \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rd riktning. \xc3\x84r presidenten helt och h\xc3\xa5llet oense med kongressen, kan presidenten l\xc3\xa4gga in sitt veto mot en lag, vilken kongressen endast kan anta p\xc3\xa5 nytt med tv\xc3\xa5 tredjedelars majoritet i b\xc3\xa4gge kamrarna._NEWLINE_Presidenten kan under inga omst\xc3\xa4ndigheter uppl\xc3\xb6sa kongressen. Inom ramen f\xc3\xb6r ett riksr\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6rfarande (impeachment) kan presidenten fr\xc3\xa5ntas sitt \xc3\xa4mbete av kongressen \xe2\x80\x93 man f\xc3\xa5r dock beakta, att detta f\xc3\xb6rfaringss\xc3\xa4tt \xc3\xa4r av straffr\xc3\xa4ttslig art; n\xc3\xa5gon laglig m\xc3\xb6jlighet att p\xc3\xa5 enbart politiska grunder skilja presidenten fr\xc3\xa5n \xc3\xa4mbetet f\xc3\xb6re mandatperiodens utg\xc3\xa5ng finns inte. Tv\xc3\xa5 presidenter har st\xc3\xa5tt inf\xc3\xb6r riksr\xc3\xa4tt av representanthuset: Andrew Johnson \xc3\xa5r 1868 och Bill Clinton \xc3\xa5r 1998. B\xc3\xa5da frik\xc3\xa4ndes av senaten: Johnson med en r\xc3\xb6st, och Clinton med 17 r\xc3\xb6ster.\n_START_SECTION_\nValdag\n_START_PARAGRAPH_\nPresidentvalet \xc3\xa4ger rum p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta tisdagen efter den f\xc3\xb6rsta m\xc3\xa5ndagen i november m\xc3\xa5nad \xe2\x80\x93 det vill s\xc3\xa4ga tisdagen som infaller 2\xe2\x80\x938 november \xe2\x80\x93 under \xc3\xa5r som \xc3\xa4r j\xc3\xa4mnt delbara med fyra (2000, 2004, 2008 och s\xc3\xa5 vidare). V\xc3\xa4ljarna r\xc3\xb6star d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en av de m\xc3\xb6jliga tickets, best\xc3\xa5ende av president- och vicepresidentkandidat. Fast\xc3\xa4n deras chans att vinna \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsumbar, f\xc3\xb6rekommer ofta fler \xc3\xa4n de b\xc3\xa4gge stora partiernas f\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 valsedeln._NEWLINE_N\xc3\xa4r det skall avg\xc3\xb6ras vem som ha valts till president (och vicepresident), r\xc3\xa4knas emellertid icke vem som har f\xc3\xa5tt flest r\xc3\xb6ster sammanlagt i hela landet. Ist\xc3\xa4llet \xc3\xb6verl\xc3\xa5ts avg\xc3\xb6randet p\xc3\xa5 ett elektorskollegium. Elektorskollegiet best\xc3\xa5r av 538 personer, vilka v\xc3\xa4ljs i de olika delstaterna och i huvudstadsdistriktet. Deras antal \xc3\xb6verstiger det sammanlagda antalet ledam\xc3\xb6ter i representanthuset (435) och senaten (100) s\xc3\xa5n\xc3\xa4r som p\xc3\xa5 de tre elektorerna f\xc3\xb6r den i kongressen eljest orepresenterade huvudstaden Washington. D\xc3\xa4rvid \xc3\xa4ger som regel inga proportionella val rum. Samtliga elektorer tillfaller den kandidat som i delstaten erh\xc3\xa5llit flest r\xc3\xb6ster. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kan det intr\xc3\xa4ffa, som \xc3\xa5r 2000, att en kandidat (2000 Al Gore) visserligen f\xc3\xa5r fler r\xc3\xb6ster \xc3\xa4n sin motst\xc3\xa5ndare (2000 George W. Bush), men drar det kortaste str\xc3\xa5et vad g\xc3\xa4ller elektorsr\xc3\xb6ster.\n_START_SECTION_\nMandatperiod\n_START_PARAGRAPH_\nPresidentens mandatperiod varar i fyra \xc3\xa5r. Skiljs president fr\xc3\xa5n sitt \xc3\xa4mbete i f\xc3\xb6rtid, till f\xc3\xb6ljd av att presidenten d\xc3\xb6r, avg\xc3\xa5r, entledigas eller blir of\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen att ut\xc3\xb6va \xc3\xa4mbetet, s\xc3\xa5 blir vicepresidenten omg\xc3\xa5ende ny president. Dennas mandatperiod str\xc3\xa4cker sig till det ursprungliga slutet p\xc3\xa5 f\xc3\xb6retr\xc3\xa4darens period. Skiljs vicepresidenten i f\xc3\xb6rtid fr\xc3\xa5n sitt \xc3\xa4mbete, tr\xc3\xa4der det 25:e grundlagstill\xc3\xa4gget in, varigenom presidenten med senatens och representanthusets bifall kan utse en ny vicepresident. Finns det vid tidpunkten f\xc3\xb6r en presidentvakans inte n\xc3\xa5gon vicepresident, stadgar lagen Succession Act att d\xc3\xa4rn\xc3\xa4st skall f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndarna f\xc3\xb6r kongressens b\xc3\xa4gge kamrar och d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 kabinettmedlemmarna bli tillf\xc3\xb6rordnad president._NEWLINE_Sedan 1951 f\xc3\xa5r en president av princip omv\xc3\xa4ljas endast en g\xc3\xa5ng, oavsett om omvalet ansluter till den f\xc3\xb6rsta mandatperioden eller om det sker vid ett senare tillf\xc3\xa4lle. Om en person emellertid har avg\xc3\xa5tt fr\xc3\xa5n presidentposten och har tillbringat mindre \xc3\xa4n tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r i \xc3\xa4mbetet, f\xc3\xa5r vederb\xc3\xb6rande v\xc3\xa4ljas till president tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger. Sammanlagt varar allts\xc3\xa5 den l\xc3\xa4ngsta teoretiskt m\xc3\xb6jliga \xc3\xa4mbetsperioden i tio \xc3\xa5r. Av den anledningen fick Lyndon B. Johnson allts\xc3\xa5 kandidera p\xc3\xa5 nytt 1968._NEWLINE_Innan det 22:a grundlagstill\xc3\xa4gget tr\xc3\xa4dde i kraft 1951 fanns inga hinder f\xc3\xb6r omval utom George Washingtons exempel; han avb\xc3\xb6jde en tredje mandatperiod och rekommenderade det till sina eftertr\xc3\xa4dare. Theodore Roosevelt kandiderade f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves f\xc3\xb6r en tredje period (1912). Franklin D. Roosevelt kandiderade framg\xc3\xa5ngsrikt 1940 f\xc3\xb6r en tredje och 1944 f\xc3\xb6r en fj\xc3\xa4rde mandatperiod, i vilkens begynnelse han emellertid avled. Alla andra presidenter har f\xc3\xb6ljt Washingtons exempel._NEWLINE_Franklin Roosevelts eftertr\xc3\xa4dare, Harry S. Truman, initierade 1951 det grundlagstill\xc3\xa4gg som bara till\xc3\xa5ter ett omval.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb6nevillkor och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta presidenten, George Washington, tillkom en \xc3\xa5rlig l\xc3\xb6n om 25\xc2\xa0000 dollar, som han emellertid inte tog emot, d\xc3\xa5 han redan var en v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgad man. Man \xc3\xb6vertygade honom s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom att ta emot l\xc3\xb6nen f\xc3\xb6r att hans eftertr\xc3\xa4dare skulle g\xc3\xb6ra sammalunda, eftersom man ville att \xc3\xa4ven s\xc3\xa5dana som inte hade r\xc3\xa5d att tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ra gratis skulle kunna vara president. Sedan 2001 f\xc3\xa5r presidenten 400\xc2\xa0000 dollar per \xc3\xa5r i l\xc3\xb6n. Totalt har tre presidenter, Herbert Hoover, John F. Kennedy och Donald Trump, valt att tacka nej till all presidentl\xc3\xb6n._NEWLINE_Eftersom presidenten \xc3\xa4r USA:s h\xc3\xb6gste \xc3\xa4mbetsman, utg\xc3\xb6r presidentens l\xc3\xb6n av tradition \xc3\xb6vre gr\xc3\xa4ns f\xc3\xb6r utbetalning till regeringsanst\xc3\xa4llda. Av det sk\xc3\xa4let ans\xc3\xa5gs det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt \xe2\x80\x93 d\xc3\xa5 de h\xc3\xb6ga \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4nnens l\xc3\xb6ner alltmer n\xc3\xa4rmade sig presidentens \xe2\x80\x93 att \xc3\xa5r 2001 h\xc3\xb6ja presidentens l\xc3\xb6n, i syfte att forts\xc3\xa4tta kunna betala ut en l\xc3\xa4mplig l\xc3\xb6n till dessa \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n._NEWLINE_F\xc3\xb6r dagens presidenter tillkommer ytterligare f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner: De f\xc3\xa5r bo och arbeta i det rymliga Vita huset. Ombord p\xc3\xa5 Air Force One och de \xc3\xb6vriga till presidentens f\xc3\xb6rfogande st\xc3\xa5ende fortskaffningsmedlen kan de expediera alla angel\xc3\xa4genheter, vilket \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r att de ska kunna fullf\xc3\xb6lja sina uppdrag. Dit h\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 bland annat en bepansrad limousine och en helikopter. Vidare st\xc3\xa5r lantgodset Camp David till presidentens f\xc3\xb6rfogande, vartill \xc3\xa4ven utl\xc3\xa4ndska dignit\xc3\xa4rer ofta inbjuds._NEWLINE_Presidenten med familj beskyddas st\xc3\xa4dse av Secret Service. Till och med 1997, samt fr\xc3\xa5n och med 2013 tillkom detta privilegium \xc3\xa4ven alla f\xc3\xb6rutvarande presidenter och deras familjer fram till presidentens d\xc3\xb6d. Mellan 1998 och 2012 g\xc3\xa4llde detta endast som l\xc3\xa4ngst tio \xc3\xa5r efter entledigandet fr\xc3\xa5n \xc3\xa4mbetet._NEWLINE_D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver tillkommer mindre f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner s\xc3\xa5som kostnadsfritt kontor, diplomatpass och hush\xc3\xa5llskassa f\xc3\xb6r kontorsmedhj\xc3\xa4lpare och assistenter. Likv\xc3\xa4l \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rst sedan 1958 som presidenter som l\xc3\xa4mnat befattningen erh\xc3\xa5ller pension. Sedan Herbert Hoovers regeringsperiod (1929\xe2\x80\x931933) bygger tidigare presidenter regelm\xc3\xa4ssigt upp egna presidentbibliotek, vilka p\xc3\xa5 ett f\xc3\xb6rn\xc3\xa4mligt s\xc3\xa4tt kan tj\xc3\xa4na bevarandet och utforskandet av respektive presidents kvarl\xc3\xa5tenskap.\n_START_SECTION_\nTitulering och hyllningss\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6renta staternas president har inga andra epitet \xe2\x80\x93 formellt korrekt tilltal \xc3\xa4r helt enkelt Mr. eller Mrs. President och han eller hon omtalas som The President. Fr\xc3\xa5gan om den officiella tituleringen var en av de f\xc3\xb6rsta fr\xc3\xa5gor som kongressen behandlade n\xc3\xa4r den samlades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen efter att konstitutionen tr\xc3\xa4tt i kraft 1789. S\xc3\xa4rskilt vicepresidenten John Adams och flertalet senatorer var f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r att inf\xc3\xb6ra titlar. Ett senatsutskott f\xc3\xb6reslog \xe2\x80\x9dHis Highness the President of the United States of America, and Protector of their Liberties\xe2\x80\x9d. Majoriteten i representanthuset v\xc3\xa4grade dock att inf\xc3\xb6ra titlar som inte f\xc3\xb6reskrevs i konstitutionen, varf\xc3\xb6r endast \xc3\xa4mbetsbeteckningen i sig \xc3\xa4nnu i dag utg\xc3\xb6r korrekt titulering._NEWLINE_Hail to the Chief av Georg Drumm utn\xc3\xa4mndes 1952 av USA:s f\xc3\xb6rsvarsdepartement till officiell presidentmarsch. Melodin beledsagar presidenten vid n\xc3\xa4stan varje offentligt framtr\xc3\xa4dande; texten sjungs v\xc3\xa4ldigt s\xc3\xa4llan. I st\xc3\xa4llet kan nationals\xc3\xa5ngen The Star-Spangled Banner sjungas.\n_START_SECTION_\nTransportmedel\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att kunna sk\xc3\xb6ta sina tj\xc3\xa4nste\xc3\xa5ligganden under fr\xc3\xa5nvaro fr\xc3\xa5n \xc3\xa4mbetss\xc3\xa4tet, kan presidenten bland annat anv\xc3\xa4nda tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4rskilt utrustade flygplan av typen Boeing 747 \xe2\x80\x93 i folkmun k\xc3\xa4nda som Air Force One. Dock \xc3\xa4r denna ben\xc3\xa4mning inte fast tilldelade just dessa tv\xc3\xa5 flygplan. N\xc3\xa4rmare best\xc3\xa4mt kan vilket luftfartyg som helst tillh\xc3\xb6rande flygvapnet ha anropsnamnet \xe2\x80\x9dAir Force One\xe2\x80\x9d, n\xc3\xa4rhelst presidenten \xc3\xa4r ombord. P\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5r luftfartyg fr\xc3\xa5n Marink\xc3\xa5ren anropsnamnet \xe2\x80\x9dMarine One\xe2\x80\x9d, n\xc3\xa4r presidenten \xc3\xa4r ombord. Oftast avses den helikopter, som presidenten anv\xc3\xa4nder f\xc3\xb6r transport mellan Vita huset och Andrews Air Force Base (regeringsflygplanens hemflygplats). Och likaledes f\xc3\xa5r luftfartyg fr\xc3\xa5n arm\xc3\xa9n, flottan och kustbevakningen anropsnamnen \xe2\x80\x9dArmy One\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dNavy One\xe2\x80\x9d respektive \xe2\x80\x9dCoast Guard One\xe2\x80\x9d. \xe2\x80\x9dNavy One\xe2\x80\x9d anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 2003 n\xc3\xa4r George W. Bush bes\xc3\xb6kte hangarfartyget USS Abraham Lincoln. \xe2\x80\x9dCoast Guard One\xe2\x80\x9d har hittills \xc3\xa4nnu aldrig anv\xc3\xa4nts. \xe2\x80\x9dExecutive One\xe2\x80\x9d \xc3\xa4r anropsnamnet f\xc3\xb6r civilflygplan vari presidenten befinner sig._NEWLINE_S\xc3\xa5som tj\xc3\xa4nstebil st\xc3\xa5r en Cadillac DTS modell 2006 till presidentens f\xc3\xb6rfogande. Fordonet ben\xc3\xa4mns Cadillac One, som dock \xc3\xa4r en inofficiell beteckning.'