b'\n_START_ARTICLE_\nFransk-tyska kriget\n_START_SECTION_\nBakgrunden till kriget\n_START_PARAGRAPH_\nDet fransk-tyska kriget hade m\xc3\xa5nga och djupt liggande orsaker. Fransm\xc3\xa4n och tyskar, liksom deras regeringar, misstrodde varandra \xc3\xb6msesidigt. I Frankrike s\xc3\xa5g man med bekymmer p\xc3\xa5 Preussens stora makttillv\xc3\xa4xt efter det korta 1866 \xc3\xa5rs krig och \xc3\xb6verskattade den p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga st\xc3\xa4llen i Sydtyskland r\xc3\xa5dande motviljan mot hela rikets enande under preussisk ledning och hoppades, i gynnsamt fall med v\xc3\xa4pnad hj\xc3\xa4lp av \xc3\x96sterrike-Ungern, ta \xe2\x80\x9drevansch f\xc3\xb6r slaget vid K\xc3\xb6niggr\xc3\xa4tz\xe2\x80\x9d. Till detta torde \xc3\xa4ven ha bidragit \xc3\xa5 ena sidan Otto von Bismarcks \xc3\xa5stundan att \xe2\x80\x9dmed j\xc3\xa4rn och blod\xe2\x80\x9d fullborda det tyska enhetsverket, \xc3\xa5 den andra Napoleon III:s, men \xc3\xa4n mer hans n\xc3\xa4rmaste omgivnings, f\xc3\xb6rhoppningar om att genom ett \xc3\xa4rorikt krig bef\xc3\xa4sta dynastin och st\xc3\xa4vja det v\xc3\xa4xande motst\xc3\xa5ndet mot regeringens inre politik._NEWLINE_Br\xc3\xa4nnbara \xc3\xa4mnen fanns s\xc3\xa5lunda p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor, och den t\xc3\xa4ndande gnistan blev prins Leopold av Hohenzollern-Sigmaringens kandidatur till spanska kronan. Spaniens regering erbj\xc3\xb6d n\xc3\xa4mligen den spanska kronan till denne. Prinsen liksom hans n\xc3\xa4rmaste tvekade, och han gav tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger, h\xc3\xb6sten 1869 och vintern 1870, avb\xc3\xb6jande svar. Hans h\xc3\xa5llning gillades av kung Vilhelm av Preussen, vilken \xe2\x80\x93 inte som Preussens h\xc3\xa4rskare, utan som huset Hohenzollerns huvudman \xe2\x80\x93 tog del av familjer\xc3\xa5dslagen. Den preussiske f\xc3\xb6rbundskanslern Bismarck stod skenbart utanf\xc3\xb6r underhandlingen, men f\xc3\xb6ljde den med livligt intresse, \xc3\xb6vertygad om att f\xc3\xb6rbindelse mellan Preussen och Spanien skulle n\xc3\xa5got h\xc3\xa5lla Frankrike i schack. Genom hemliga agenter f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde Bismarck den spanska regeringen att \xc3\xa5teruppta f\xc3\xb6rhandlingen och sedan han vunnit kronprins Fredrik Vilhelm av Preussen f\xc3\xb6r sin mening, fick man prins Leopold att i maj 1870 att \xc3\xa4ndra sitt beslut och acceptera anbudet._NEWLINE_Innan kungavalet kunde ske i Spanien blev planen k\xc3\xa4nd i Paris. Den franska regeringen, s\xc3\xa4rskilt utrikesministern Antoine Ag\xc3\xa9nor de Gramont, som nu hoppades tillfoga Preussen ett diplomatiskt nederlag, beg\xc3\xa4rde i utmanande ton att prinsens kandidatur formellt skulle \xc3\xa5tertas av regeringen i Berlin, och l\xc3\xa4t sin ambassad\xc3\xb6r Vincent Benedetti upps\xc3\xb6ka kung Vilhelm i kurorten Ems f\xc3\xb6r att till honom framst\xc3\xa4lla s\xc3\xa5dana fordringar. Kungen, som ville sluta sina dagar i ro, svarade undvikande att saken inte angick Preussen utan bara prinsen personligen, samt skyndade att den 13 juli delge Benedetti prinsens definitiva avs\xc3\xa4gelse samt sitt eget gillande av densamma. Det telegram, \xe2\x80\x9dEmsdepeschen\xe2\x80\x9d, varigenom kungen l\xc3\xa4t underr\xc3\xa4tta Bismarck i Berlin om denna underhandling med Benedetti publicerades av Bismarck samma kv\xc3\xa4ll genom tidningarna i s\xc3\xa5dan n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rkortad form att det framstod som att kungen t\xc3\xa4mligen sn\xc3\xa4vt hade avvisat ambassad\xc3\xb6rens krav. Denna framst\xc3\xa4llning v\xc3\xa4ckte en storm av chauvinistisk ovilja i Paris, som sk\xc3\xa4rptes genom av Bismarck inspirerade artiklar i den tyska pressen, framf\xc3\xb6r allt skrivna av Julius Hermann Moritz Busch. Kejsar Napoleon rycktes med av den franska nationalst\xc3\xa4mningen, och den 19 juli 1870 offentliggjordes Frankrikes krigsf\xc3\xb6rklaring mot Preussen.\n_START_SECTION_\nStyrkef\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden och mobilisering\n_START_PARAGRAPH_\nEn stor del av den franska f\xc3\xa4ltstyrkan utgick fr\xc3\xa5n den \xc3\xa5r 1867 stiftade lagen, d\xc3\xa4r det best\xc3\xa4mdes att den franska f\xc3\xa4ltstyrkan skulle uppg\xc3\xa5 till totalt 800\xc2\xa0000 man. Detta skulle ha fullbordats till 1876, men d\xc3\xa5liga franska f\xc3\xb6rberedelser och brist p\xc3\xa5 tid ledde till att den franska arm\xc3\xa9n endast kunde uppbringa kring 336 000 man till krigets b\xc3\xb6rjan. V\xc3\xa4rnplikten kvarstod som rekryteringsk\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r Frankrike sedan franska revolutionen medf\xc3\xb6rt detta i st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning  . Arm\xc3\xa9n delades upp i tv\xc3\xa5 delar: "pr\xc3\xa9miere division" och "deuxieme division", av vilka de f\xc3\xb6rstn\xc3\xa4mnda var heltidsanst\xc3\xa4llda i 5 \xc3\xa5r, medan de sistn\xc3\xa4mnda bara deltog i vissa \xc3\xb6vningar och annars deltog som reserver. Varje \xc3\xa5r skulle 100\xc2\xa0000 man rekryteras, varav 68\xc2\xa0000 till "pr\xc3\xa9miere division". Denna lag var en slags n\xc3\xb6dl\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 den d\xc3\xa5liga organisationen, men det sena inf\xc3\xb6randet ledde till att bara en del av planen hann genomf\xc3\xb6ras och bara 336\xc2\xa0000 trupper kunde betraktas som fullt anv\xc3\xa4ndbara. Tyskarnas f\xc3\xb6rberedelser var till skillnad mot fransm\xc3\xa4nnens mycket v\xc3\xa4l och grundligt planerade. Preussen hade l\xc3\xa5tit samla alla arm\xc3\xa9er inom Nordtyska f\xc3\xb6rbundet till samma rekryteringss\xc3\xa4tt samt inlett ett samarbete med Baden, W\xc3\xbcrttemberg samt Bayern, varefter alla hade i praktiken samma enhetliga organisation. Denna utgick fr\xc3\xa5n 1815 \xc3\xa5rs stadga d\xc3\xa4r unga m\xc3\xa4n rekryterades till tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring i upp till tre \xc3\xa5r, f\xc3\xb6r att sedan utg\xc3\xb6ra reserver i 7-12 \xc3\xa5r. Det rekryterades s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga unga m\xc3\xa4n det gick att f\xc3\xa5 tag p\xc3\xa5 och vid krigets b\xc3\xb6rjan kunde tyskarna r\xc3\xa4kna med kring 300\xc2\xa0000 regulj\xc3\xa4ra m\xc3\xa4n redo f\xc3\xb6r tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ring samt 600\xc2\xa0000 reserver. Fransm\xc3\xa4nnens sent organiserade och oplanerade f\xc3\xb6rberedelser var en av de stora anledningarna till att ocks\xc3\xa5 kriget fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan tog en helt annan v\xc3\xa4ndning \xc3\xa4n den i Napoleon III:s omgivning ber\xc3\xa4knade. Den 14 juli 1870 fattades det \xc3\xb6desdigra beslutet om att inkalla de franska reserverna, och genomf\xc3\xb6randet kunde b\xc3\xb6rja redan n\xc3\xa4sta dag. Dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 beviljade lagstiftande k\xc3\xa5ren och senaten ett krigskreditiv p\xc3\xa5 66 miljoner franc, vilket den 18 juli h\xc3\xb6jdes med 500 miljoner franc. Samma dag utf\xc3\xa4rdades och dagen efter \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades den formella krigsf\xc3\xb6rklaringen av den franske charg\xc3\xa9 d\'affaires i Berlin. Redan under mobiliseringen uppstod oreda, reservernas utrustning och vapen befann sig p\xc3\xa5 fel platser och maten kunde p\xc3\xa5 grund av bristande planering inte fraktas till bland annat Metz. En anfallsplan hade redan sedan l\xc3\xa4nga utarbetats den franska ledningen, men den stora oreda som uppstod vid mobiliseringen om\xc3\xb6jliggjorde denna, d\xc3\xa5 planen gick ut p\xc3\xa5 att snabbt f\xc3\xb6rflytta sig till Tyskland, d\xc3\xa4r man skulle klyva landet p\xc3\xa5 mitten och hindra de sydliga och nordliga av styrkorna att m\xc3\xb6tas. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt skulle landet klyvas som en kil och nackdelen i mindre krigsmakt skulle tas igen genom snabba f\xc3\xb6rflyttningar. Den franska krigsstyrelsen lyckades inte f\xc3\xa5 ihop mer \xc3\xa4n 336\xc2\xa0000 man, av vilka st\xc3\xb6rsta delen (gardesk\xc3\xa5ren samt 2:a, 3:e, och 4:e k\xc3\xa5rerna) vid juli m\xc3\xa5nads utg\xc3\xa5ng samlades mellan Metz och Saarbr\xc3\xbccken, under det att den f\xc3\xb6rsta k\xc3\xa5ren ledd av marskalk Patrice de Mac-Mahon sammanf\xc3\xb6rdes vid och norr om Strasbourg, 5:e k\xc3\xa5ren vid Bitsch, 6:e k\xc3\xa5ren vid Ch\xc3\xa2lons-sur-Marne och 7:e k\xc3\xa5ren i \xc3\xb6vre Alsace. Den 20 juli var de f\xc3\xb6rsta arm\xc3\xa9k\xc3\xa5rerna samlade, varefter kejsar Napoleon III den 28 juli \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade statsstyrelsen till kejsarinnan och sj\xc3\xa4lv reste till de samlade trupperna._NEWLINE_Natten mellan den 15 och 16 juli 1870 utf\xc3\xa4rdades mobiliseringsorder f\xc3\xb6r Nordtyska f\xc3\xb6rbundets arm\xc3\xa9, vilken f\xc3\xb6ljdes av en liknande \xc3\xa5tg\xc3\xa4rd inom de sydtyska staterna. Nordtyska f\xc3\xb6rbundets riksdag beviljade 120 miljoner thaler och de sydtyska folkrepresentationerna sammanlagt 34 miljoner gulden till krigskostnadernas bestridande. Hela den tyska krigsmakten var t\xc3\xa4nkt att samlas i Pfalz, men fransm\xc3\xa4nnens n\xc3\xa4rhet gjorde att flera av arm\xc3\xa9erna delade upp sig i f\xc3\xb6rtid och t\xc3\xa5gade till sina respektive positioner fr\xc3\xa5n andra h\xc3\xa5ll. Den 23 juli b\xc3\xb6rjade j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gstransporterna och den 4 augusti \xc3\xb6verskred tyskarnas v\xc3\xa4nstra flygelgr\xc3\xa4ns. Tre arm\xc3\xa9er bildades. Den 1. arm\xc3\xa9n (ledd av Karl Friedrich von Steinmetz och best\xc3\xa5ende av 7. och 8. k\xc3\xa5rerna, senare \xc3\xa4ven 1. k\xc3\xa5ren) ryckte fr\xc3\xa5n nord\xc3\xb6st mot Saarbr\xc3\xbccken, 3. arm\xc3\xa9n (under bef\xc3\xa4l av kronprinsen Fredrik Vilhelm av Preussen och best\xc3\xa5ende av 5., 11. preussiska, 1., och 2., bayerska och W\xc3\xbcrttemberg-Badensiska k\xc3\xa5rerna, senare \xc3\xa4ven den 6. preussiska k\xc3\xa5ren) samlades i och bakom linjen Karlsruhe-Landau, under det att 2. arm\xc3\xa9n (ledd av prins Fredrik Karl av Preussen och best\xc3\xa5ende av gardesk\xc3\xa5ren, 3., 4., 9., 10. och 12. k\xc3\xa5rerna,  senare \xc3\xa4ven 2. k\xc3\xa5ren, varje k\xc3\xa5r omfattande omkring 30 000 man) steg av vid Mainz och fortsatte v\xc3\xa4gen till fots mellan de b\xc3\xa5da andra arm\xc3\xa9erna. H\xc3\xb6gsta bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver alla arm\xc3\xa9erna f\xc3\xb6rdes officiellt av kung Vilhelm av Preussen, men den store strategen p\xc3\xa5 tysktalande sidan var general generalstabschefen Helmuth von Moltke den \xc3\xa4ldre.\n_START_SECTION_\nKrigets inledning\n_START_PARAGRAPH_\nFrankrike hade hoppats p\xc3\xa5 brittiskt st\xc3\xb6d, men 25 juli l\xc3\xa4t Bismarck offentligg\xc3\xb6ra de fransk-preussiska f\xc3\xb6rhandlingarna och ett traktatsutkast, d\xc3\xa4r Napoleon bland annat visade sig g\xc3\xb6ra anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 Belgien vars sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet garanterades av Storbritannien. Traktatsutkastet publicerades i The Times och bidrog till att det Brittiska st\xc3\xb6det f\xc3\xb6r Frankrike minskade._NEWLINE_Fransm\xc3\xa4nnens 2. k\xc3\xa5r ryckte fram till Saarbr\xc3\xbccken den 2 augusti och f\xc3\xb6rdrev den svaga tyska bes\xc3\xa4ttningen som fanns d\xc3\xa4r, men drog sig under de f\xc3\xb6ljande dagarna tillbaka till h\xc3\xb6jderna vid Spicheren, d\xc3\xa4r den blev anfallen och slagen av spetsarna av tyskarnas 1. och 2. arm\xc3\xa9er den 6 augusti. P\xc3\xa5 den andra flygeln \xc3\xb6verskred den 3. tyska arm\xc3\xa9n gr\xc3\xa4nsen den 4 augusti och besegrade i grund den till Weissenburg frams\xc3\xa4nda divisionen Douay av 1. franska k\xc3\xa5ren. Dagen d\xc3\xa4refter fortsattes framryckningen till Woerth, d\xc3\xa4r marskalk Patrice de Mac-Mahon tagit st\xc3\xa4llning med sin k\xc3\xa5r och en division av 7. k\xc3\xa5ren. Efter ett hj\xc3\xa4ltemodigt f\xc3\xb6rsvar blev han slagen den 6 augusti och drog sig d\xc3\xa5 i st\xc3\xb6rsta hast tillbaka till Ch\xc3\xa2lons-sur-Marne, dit \xc3\xa4ven 5. k\xc3\xa5ren begav sig fr\xc3\xa5n Bitsch. \xc3\x85terstoden av Rhenarm\xc3\xa9n \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5 ben\xc3\xa4mndes den franska f\xc3\xa4ltarm\xc3\xa9n \xe2\x80\x93 drog sig sm\xc3\xa5ningom tillbaka till Metz, f\xc3\xb6renades d\xc3\xa4r med den 6. k\xc3\xa5ren och st\xc3\xa4lldes den 12 augusti under marskalk Achille Bazaines bef\xc3\xa4l._NEWLINE_Fransm\xc3\xa4nnen kunde f\xc3\xb6rst inte besluta sig f\xc3\xb6r ett \xc3\xa5tert\xc3\xa5g till det inre av Frankrike, varigenom en stor del av landet skulle prisges \xc3\xa5t fienden. N\xc3\xa4r detta dock till slut blev n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt och skulle utf\xc3\xb6ras, varvid trupperna skulle \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras fr\xc3\xa5n \xc3\xb6stra till v\xc3\xa4stra Moselstranden, blev de den 14 augusti anfallna av tyskarnas 1. arm\xc3\xa9 vid Colombey-Nouilly och ytterligare f\xc3\xb6rdr\xc3\xb6jda. Tyskarnas 2. arm\xc3\xa9 hade emellertid ryckt fram med huvudriktning mot Pont-\xc3\xa0-Mousson, och st\xc3\xb6rsta delen av dess trupper n\xc3\xa5dde Mosel den 15 augusti. Samma dag satte fransm\xc3\xa4nnen sig i marsch fr\xc3\xa5n Metz mot Verdun, men gick s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngsamt till v\xc3\xa4ga, att de den 16 augusti motades vid Vionville av 3. och 10. tyska k\xc3\xa5rerna, som fr\xc3\xa5n Pout-\xc3\xa0-Mousson ryckt fram i nordv\xc3\xa4stlig riktning f\xc3\xb6r att hugga sig fast vid fransm\xc3\xa4nnen, som de trodde var i fullt \xc3\xa5tert\xc3\xa5g._NEWLINE_Efter det blodiga slaget vid Vionville, i vilket st\xc3\xb6rre delen av Bazaines arm\xc3\xa9 deltog, intog marskalk Bazaine st\xc3\xa4llning med ryggen mot Metz. St\xc3\xb6rre delen av 1. och 2. tyska arm\xc3\xa9erna hade nu kommit \xc3\xb6ver p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stra Moselstranden, och en frontf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring om 180 grader utf\xc3\xb6rdes \xc3\xa5t h\xc3\xb6ger, varefter tyskarna den 18 augusti 1870 anf\xc3\xb6ll fransm\xc3\xa4nnen och efter slaget vid Gravelotte \xe2\x80\x93 det st\xc3\xb6rsta under hela kriget \xe2\x80\x93 kastade dem tillbaka till Metz, d\xc3\xa4r de innesl\xc3\xb6ts. Vid Ch\xc3\xa2lons-sur-Marne bildades emellertid en ny arm\xc3\xa9 under marskalk de Mac-Mahon, kallad Ch\xc3\xa2lonsarm\xc3\xa9n och best\xc3\xa5ende av 1., 5. och 7. k\xc3\xa5rerna samt den nybildade 12. k\xc3\xa5ren. Mot denna ryckte den 3. tyska arm\xc3\xa9n och den nybildade Maasarm\xc3\xa9n (ledd av kronprins Albert av Sachsen och best\xc3\xa5ende av gardesk\xc3\xa5ren, 4. och 12. k\xc3\xa5rerna ur 2. arm\xc3\xa9n, medan \xc3\xa5terstoden av denna och 2. arm\xc3\xa9n innesl\xc3\xb6t Metz).\n_START_SECTION_\nKejsar Napoleon III tillf\xc3\xa5ngatas och republik inf\xc3\xb6rs\n_START_PARAGRAPH_\nKejsaren ansl\xc3\xb6t sig till Ch\xc3\xa2lons-arm\xc3\xa9n, som den 21 augusti marscherade till Reims f\xc3\xb6r att forts\xc3\xa4tta v\xc3\xa4gen till Paris. Regeringen d\xc3\xa4r fordrade emellertid att marskalk Mac-Mahon skyndsamt skulle f\xc3\xb6rena sig med marskalk Bazaine. Mac-Mahon gav slutligen efter och satte sig den 23 augusti i marsch i nord\xc3\xb6stlig riktning. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen den 25 augusti fick tyskarna, som hunnit till linjen Verdun-Vitry-le-Fran\xc3\xa7ais, reda p\xc3\xa5 denna r\xc3\xb6relse och \xc3\xa4ndrade pl\xc3\xb6tsligt marschriktning mot norr. Fransm\xc3\xa4nnen r\xc3\xb6rde sig mycket l\xc3\xa5ngsamt och hanns snart upp av tyskarna, som tr\xc3\xa4ngde dem \xc3\xa5t norr mot den belgiska gr\xc3\xa4nsen. D\xc3\xa4runder blev den 5:e franska k\xc3\xa5ren under Pierre Louis Chales de Failly tillsammans med en division av 7. k\xc3\xa5ren den 30 augusti \xc3\xb6verrumplad och slagen i slaget vid Beaumont. Slutligen anf\xc3\xb6ll tyskarna fransm\xc3\xa4nnen fr\xc3\xa5n alla sidor i slaget vid Sedan den 1 september och tvingade dem dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 att str\xc3\xa4cka vapen. Mac-Mahon hade blivit s\xc3\xa5rad under b\xc3\xb6rjan av slaget, varvid general Emmanuel F\xc3\xa9lix de Wimpffen \xc3\xb6vertagit bef\xc3\xa4let._NEWLINE_Kejsaren f\xc3\xb6rdes bort till krigsf\xc3\xa5ngenskap i Tyskland, d\xc3\xa4r han fick sig anvisat slottet Wilhelmsh\xc3\xb6he i Kassel. Kejsarinnans regering f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte i det l\xc3\xa4ngsta hemligh\xc3\xa5lla katastrofen vid Sedan, men sedan utl\xc3\xa4ndska tidningar b\xc3\xb6rjat skriva om h\xc3\xa4ndelsen blev regeringen 3 september tvungen att erk\xc3\xa4nna att den ena franska arm\xc3\xa9n kapitulerat, kejsaren befann sig i f\xc3\xa5ngenskap och den andra arm\xc3\xa9n var inst\xc3\xa4ngd i Metz. 4 september intr\xc3\xa4ngde uppretade folkmassor i deputeradekammarens sessionssal och fordrade kejsarens avs\xc3\xa4ttning och republikens utropande. Leon Gambetta l\xc3\xa4t samma dag p\xc3\xa5 H\xc3\xb4tel de Ville uppr\xc3\xa4tta Nationella f\xc3\xb6rsvarsregeringen. Den nya regeringen beslutade att forts\xc3\xa4tta kampen mot de tyska trupperna. _NEWLINE_Inneslutningen av Paris verkst\xc3\xa4lldes i mitten av september av tyska 3. arm\xc3\xa9n och Maas-arm\xc3\xa9n (4. arm\xc3\xa9n), och i denna stad bildades sm\xc3\xa5ningom en stor arm\xc3\xa9 under milit\xc3\xa4rguvern\xc3\xb6ren general Louis Jules Trochu. Upps\xc3\xa4ttandet av nya arm\xc3\xa9er i provinserna tog fart sedan L\xc3\xa9on Gambetta, som l\xc3\xa4mnat det inneslutna Paris i luftballong den 9 oktober anl\xc3\xa4nt till regeringsdelegationen i Tours och \xc3\xb6vertagit krigsportf\xc3\xb6ljen. Det lyckades hans okuvliga viljekraft att uppst\xc3\xa4lla och utrusta inte mindre \xc3\xa4n 600\xc2\xa0000 man.\n_START_SECTION_\nDen republikanska regeringen forts\xc3\xa4tter kampen\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta republikanska arm\xc3\xa9n, den s\xc3\xa5 kallade Loirearm\xc3\xa9n (\xc3\xa4ven kallad 1:a Loire-arm\xc3\xa9n och best\xc3\xa5ende av tv\xc3\xa5 k\xc3\xa5rer), bildades s\xc3\xb6der om Orl\xc3\xa9ans under bef\xc3\xa4l av general Louis Jean Baptiste d\'Aurelle de Paladines. Den ryckte fram \xc3\xb6ver Mer-Marchenoir och lyckades genom slaget vid Coulmiers den 9 november fr\xc3\xa5n Orl\xc3\xa9ans f\xc3\xb6rjaga en fr\xc3\xa5n inneslutningsarm\xc3\xa9n vid Paris uts\xc3\xa4nd arm\xc3\xa9avdelning (best\xc3\xa5ende av 1. bayerska k\xc3\xa5ren med flera trupper), vilken sedan den 11 oktober (f\xc3\xb6rsta slaget vid Orl\xc3\xa9ans) h\xc3\xa5llit staden besatt. Loirearm\xc3\xa9n intog en bef\xc3\xa4st st\xc3\xa4llning norr om Orl\xc3\xa9ans och erh\xc3\xb6ll betydande f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkningar. Emellertid hade Metz dagtingat den 27 oktober, sedan Bazaine den 31 augusti till 1 september f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt s\xc3\xb6kt bryta inneslutningslinjen genom slaget vid Noisseville. Prins Fredrik Karl fick d\xc3\xa5 befallning att med 2. arm\xc3\xa9n skynda till Loire. Han gjorde detta och samlade sina trupper (3., 9. och 10. k\xc3\xa5rerna) omkring Pithiviers den 20\xe2\x80\x9324 november. Den p\xc3\xa5 denna krigssk\xc3\xa5deplats varande tyska arm\xc3\xa9avdelningen (1:a bayerska k\xc3\xa5ren, tv\xc3\xa5 infanteri- och tre kavalleridivisionerna) hade blivit st\xc3\xa4lld under storhertig Fredrik Frans II av Mecklenburg-Schwerin och hade dragit sig \xc3\xa5t Dreux f\xc3\xb6r att hindra franska f\xc3\xb6retag fr\xc3\xa5n denna sida._NEWLINE_Regeringsdelegationen i Tours krigsminister Gambetta, som p\xc3\xa5 landsbygden lyckats utrusta inte mindre \xc3\xa4n 600 000 man  \xc3\xa5stundade en framryckning mot Paris och anordnade sj\xc3\xa4lv en anfallsr\xc3\xb6relse med Loire-arm\xc3\xa9ns h\xc3\xb6gra flygel (tv\xc3\xa5 k\xc3\xa5rer) fr\xc3\xa5n Gien \xc3\xb6ver Montargis. Denna misslyckades genom det tillbakaslagna anfallet vid Beaune-la-Rolande den 28 november mot tyska 10. k\xc3\xa5ren. Den v\xc3\xa4nstra flygeln (2 k\xc3\xa5rer under bef\xc3\xa4l av general Antoine Eug\xc3\xa8ne Alfred Chanzy) skulle nu f\xc3\xb6ras fram\xc3\xa5t, men blev den 2 december slagen vid Loigny och Poupry av storhertigens arm\xc3\xa9avdelning. Prins Fredrik Karl, som f\xc3\xa5tt bef\xc3\xa4l \xc3\xa4ven \xc3\xb6ver denna arm\xc3\xa9avdelning, passade d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 att bryta igenom fransm\xc3\xa4nnens utstr\xc3\xa4ckta st\xc3\xa4llning och bem\xc3\xa4ktigade sig efter det s\xc3\xa5 kallade andra slaget vid Orl\xc3\xa9ans den 3 och 4 december denna stad. General d\'Aurelle de Paladines avsattes och Loire-arm\xc3\xa9n delades i tv\xc3\xa5 arm\xc3\xa9er. V\xc3\xa4nstra flygeln av den s\xc3\xa5 kallade 2. Loire-arm\xc3\xa9n, under general Chanzy, drog sig efter h\xc3\xa4ftiga strider vid Beaugency den 7\xe2\x80\x9310 december och vid Loir (en biflod till Loire) i fullst\xc3\xa4ndig uppl\xc3\xb6sning tillbaka till Le Mans, d\xc3\xa4r den \xc3\xa5nyo anf\xc3\xb6lls av tyskarna under prins Fredrik Karl och efter en h\xc3\xa5rdnackad strid den 10\xe2\x80\x9312 januari 1871 fullst\xc3\xa4ndigt skingrades.\n_START_SECTION_\nParis kapitulerar\n_START_PARAGRAPH_\nI norra Frankrike hade en arm\xc3\xa9, den s.k. nordarm\xc3\xa9n (2 k\xc3\xa5rer) bildats under general Louis Faidherbe. Mot denna s\xc3\xa4ndes efter Metz\' fall 1. tyska arm\xc3\xa9n (1. och 8. k\xc3\xa5rerna) under general Karl Rochus Edwin von Manteuffel (sedermera under general August von Goeben), och efter slagen vid Amiens (27 november 1870), Hallue (23\xe2\x80\x9324 december 1870), Bapaume (3 januari 1871) och Saint-Quentin (19 januari 1871) var fransm\xc3\xa4nnens kraft h\xc3\xa4r utt\xc3\xb6md._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n huvudstaden hade ett stort utfall gjorts den 30 november 1870 under general Auguste Alexandre Ducrot i syd\xc3\xb6stlig riktning och ett annat (slaget vid Mont-Val\xc3\xa9rien) under general Trochu den 19 januari 1871 i sydv\xc3\xa4stlig, alla hade dock slagits tillbaka. _NEWLINE_28 januari 1871 sl\xc3\xb6t staden en vapenvila p\xc3\xa5 21 dagar, f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rr\xc3\xa4tta val till nationalf\xc3\xb6rsamlingen. Den nya regeringen som 12 februari tilltr\xc3\xa4dde f\xc3\xb6rklarade sin vilja att f\xc3\xb6rhandla om fred. Sedan fredsprelimin\xc3\xa4rer undertecknats 26 februari b\xc3\xb6rjade tyska trupper 1 mars t\xc3\xa5ga in i Paris. Sedan fredsavtalet undertecknats 2 mars m\xc3\xa5ste de tyska trupperna redan 3 mars l\xc3\xa4mna Paris._NEWLINE_I fredsavtalet ingick bland annat att stadens bes\xc3\xa4ttningstrupper skulle avv\xc3\xa4pnas, men 12\xc2\xa0000 man nationalgardestrupper skulle f\xc3\xa5 beh\xc3\xa5lla sina vapen. Dessa trupper utropade efter att 17 mars inlett ett uppror Pariskommunen.\n_START_SECTION_\nFortsatta strider och slutlig tysk seger\n_START_PARAGRAPH_\nDen vapenvila som sl\xc3\xb6ts efter Paris fall g\xc3\xa4llde dock inte den \xc3\xb6stra krigssk\xc3\xa5deplatsen. D\xc3\xa4r hade tyskarna under general August von Werder bel\xc3\xa4grat Strasbourg (som \xc3\xb6ppnade sina portar den 28 september) och tr\xc3\xa4ngt fram i \xc3\xb6vre Alsace (d\xc3\xa4r de hade mot sig \xc3\xa4ven en friskara under Giuseppe Garibaldi) samt b\xc3\xb6rjat bel\xc3\xa4gra Belfort. Efter Loire-arm\xc3\xa9ns spr\xc3\xa4ngning hade dennas h\xc3\xb6gra flygel (3 k\xc3\xa5rer), som f\xc3\xb6rst ben\xc3\xa4mndes 1:a Loire-arm\xc3\xa9n, sedermera \xc3\xb6starm\xc3\xa9n, under general Charles Denis Bourbaki dragit sig tillbaka till Bourges. Gambetta fick den storslagna tanken att l\xc3\xa5ta denna arm\xc3\xa9 skynda till Belforts unds\xc3\xa4ttning och att d\xc3\xa4refter tr\xc3\xa4nga in i Tyskland. General von Werder tog med den nybildade 14. k\xc3\xa5ren st\xc3\xa4llning framf\xc3\xb6r Belfort och lyckades genom det f\xc3\xb6rbittrade slaget vid Lisaine den 15\xe2\x80\x9317 januari kasta tillbaka fransm\xc3\xa4nnen. Dessa anf\xc3\xb6lls d\xc3\xa4refter i sin v\xc3\xa4nstra flygel av en fr\xc3\xa5n Troyes och Auxerre kommande nybildad arm\xc3\xa9 (2. och 7. k\xc3\xa5rerna), under general von Manteuffel, och tr\xc3\xa4ngdes slutligen vid Verri\xc3\xa8res-de-Joux (\xc3\xb6ster om Pontarlier) in p\xc3\xa5 schweiziskt omr\xc3\xa5de, d\xc3\xa4r de blev avv\xc3\xa4pnade. Belfort gav sig den 18 februari, d\xc3\xa5 vapenstillest\xc3\xa5ndet intr\xc3\xa4dde \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 denna krigssk\xc3\xa5deplats. Oaktat sin stora \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsenhet i antal soldater samt att kriget utspelades p\xc3\xa5 deras "hemmaplan" hade fransm\xc3\xa4nnen inte kunnat besegra sina motst\xc3\xa5ndare n\xc3\xa5gonstans. Kriget avslutades genom Frankfurtfreden den 10 maj 1871. Frankrike m\xc3\xa5ste avst\xc3\xa5 Alsace (utom f\xc3\xa4stningen Belfort) och delar av Lothringen till det nybildade Tyska riket samt i krigsomkostnader betala 5 miljarder franc. Som extra salt i de franska s\xc3\xa5ren bildades det enade Tyskland, kejsard\xc3\xb6met Tyskland vid en ceremoni i Spegelsalen p\xc3\xa5 slottet i Versailles, strax utanf\xc3\xb6r Paris. Kung Vilhelm I av Preussen kr\xc3\xb6ntes till kejsare av hela Tyskland, en titel han dock og\xc3\xa4rna anv\xc3\xa4nde. F\xc3\xb6rst efter trekejsar\xc3\xa5ret 1888 fick Tyskland en kejsare som verkligen anv\xc3\xa4nde sig av titeln, Vilhelm II.\n_START_SECTION_\nSlutsatser\n_START_PARAGRAPH_\nResultatet av kriget blev att Frankrike \xc3\xb6vergick fr\xc3\xa5n kejsard\xc3\xb6me till republik ("tredje republiken") medan det nu utrikespolitiskt f\xc3\xb6renade Tyskland blev kejsard\xc3\xb6me. Det nya tyska rikslandet Elsass-Lothringen har genom historien varit ett omstritt omr\xc3\xa5de och detta var varken f\xc3\xb6rsta eller sista g\xc3\xa5ngen omr\xc3\xa5det skiftade \xc3\xa4gare. Krigsskadest\xc3\xa5ndet stimulerade den tyska ekonomin och medf\xc3\xb6rde b\xc3\xa5de f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rkt industrialisering och en spekulationsdriven l\xc3\xa5gkonjunktur. Krigsf\xc3\xb6rlusten orsakade en fransk revanschism som inte kan f\xc3\xb6rbises n\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller orsakerna till f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskrigets utbrott.'