b'\n_START_ARTICLE_\nVilhelm I av Nederl\xc3\xa4nderna\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nKung Vilhelm I:s f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar var den siste st\xc3\xa5th\xc3\xa5llaren Vilhelm V av Oranien och hans fru Wilhelmina. Till 1813 var Vilhelm k\xc3\xa4nd som Prins Vilhelm VI av Oranien. 1791 gifte sig Vilhelm med prinsessan (Frederica Louisa) Wilhelmina, dotter till kung Fredrik Vilhelm II av Preussen. Efter att Wilhelmina d\xc3\xb6tt 1837 gifte Vilhelm om sig med grevinnan Henriette d\'Oultremont de Wegimont 1841 i Berlin. Tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare dog Vilhelm d\xc3\xa4r._NEWLINE_Vilhelm var arvsst\xc3\xa5th\xc3\xa5llare n\xc3\xa4r De sju f\xc3\xb6renade provinsernas republik invaderades av de franska revolution\xc3\xa4ra arm\xc3\xa9erna. Han flydde med sin far till England. Till skillnad fr\xc3\xa5n fadern hade Vilhelm en stark personlighet och han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte \xc3\xa5terf\xc3\xa5 republiken._NEWLINE_1799 landsteg Vilhelm i det nuvarande Noord-Holland. Efter n\xc3\xa5gra slag blev han tvungen att l\xc3\xa4mna landet igen. Napoleon Bonaparte gav honom n\xc3\xa5gra sm\xc3\xa5 tyska furstend\xc3\xb6men som ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r de f\xc3\xb6rlorade territorierna. Dessa furstend\xc3\xb6men blev konfiskerade n\xc3\xa4r Napoleon invaderade Tyskland (1806)._NEWLINE_Efter Napoleons nederlag vid Leipzig (oktober 1813), retirerade franska trupper till Frankrike. En provisorisk regering bildades under ledning av n\xc3\xa5gra tidigare patrioter som \xc3\xa5terkallade Vilhelm, till skillnad fr\xc3\xa5n deras uppror 1785._NEWLINE_30 november 1813 landsteg Vilhelm vid Scheveningens strand, bara n\xc3\xa5gra meter fr\xc3\xa5n den plats d\xc3\xa4r han hade l\xc3\xa4mnat landet med sin far arton \xc3\xa5r tidigare, och 6 december erbj\xc3\xb6d den provisoriska regeringen honom titeln kung. Vilhelm avb\xc3\xb6jde och tillk\xc3\xa4nnagav att han bara ville ha tronen om han var suver\xc3\xa4n furste \xe2\x80\x94 en titel n\xc3\xa5gonstans mellan kung och st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare \xe2\x80\x94 och folkets r\xc3\xa4ttigheter garanterades av "en vis konstitution". Konstitutionen erbj\xc3\xb6d Vilhelm omfattande (n\xc3\xa4rmast absolut) makt. Ministrarna var ansvariga endast inf\xc3\xb6r honom och ingen annan. Han blev installerad som suver\xc3\xa4n furste i den nya kyrkan i Amsterdam. 1814 fick han suver\xc3\xa4nitet \xc3\xb6ver hela Nederl\xc3\xa4nderna._NEWLINE_16 mars 1815 utropade Vilhelm sig sj\xc3\xa4lv till kung av F\xc3\xb6renade kungariket Nederl\xc3\xa4nderna, d\xc3\xa5 han k\xc3\xa4nde sig hotad av Napoleon som hade flytt fr\xc3\xa5n Elba. Hans son, den framtida kung Vilhelm II, deltog som nederl\xc3\xa4ndsk bef\xc3\xa4lhavare i slaget vid Waterloo. Efter att Napoleon hade skickats i exil antog Vilhelm en ny konstitution som omfattade mycket av den gamla konstitutionen, s\xc3\xa5som omfattande kungamakt.\n_START_SECTION_\nHuvudsakliga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar\n_START_PARAGRAPH_\nParlamentet Staaten-Generaal var indelat i tv\xc3\xa5 kammare. F\xc3\xb6rsta kammaren (Eerste Kamer) utn\xc3\xa4mndes av kungen. Andra kammaren (Tweede Kamer) valdes av provinsialstaterna, som i sin tur valdes genom direktval med begr\xc3\xa4nsad r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. De 110 platserna var delade lika (55:55) mellan nord och syd (norra delens befolkning var omkring 2 miljoner, s\xc3\xb6dra delens omkring 3,5 miljoner). Staaten-Generaals funktion var huvudsakligen att godk\xc3\xa4nna kungens lagar och dekret. Konstitutionen inneh\xc3\xb6ll m\xc3\xa5nga nuvarande nederl\xc3\xa4ndska politiska institutioner, men deras funktioner och vals\xc3\xa4tt har f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats mycket genom \xc3\xa5ren._NEWLINE_Ett problem med konstitutionen var att s\xc3\xb6dra Nederl\xc3\xa4nderna (dagens Belgien) var underrepresenterat. Denna underrepresentation var en av orsakerna till den belgiska revolutionen. I den folkomr\xc3\xb6stning som skulle anta konstitutionen blev den f\xc3\xb6rst\xc3\xa5eligt nog godk\xc3\xa4nd i norr och f\xc3\xb6rkastad i s\xc3\xb6der. S\xc3\xa4rskilt i s\xc3\xb6der var valdeltagandet l\xc3\xa5gt. Vilhelm f\xc3\xb6rklarade d\xc3\xa5 att alla som inte r\xc3\xb6stade r\xc3\xb6stade ja. Han planerade en storslagen installation f\xc3\xb6r sig sj\xc3\xa4lv i Bryssel, d\xc3\xa4r han gav folket kopparmynt (hans f\xc3\xb6rsta smeknamn blev Kopparkungen)._NEWLINE_Spjutspetsen i kung Vilhelms politik var ekonomisk utveckling. Eftersom han grundade m\xc3\xa5nga handelsinstitutioner blev hans andra smeknamn K\xc3\xb6pman-kungen. S\xc3\xa4rskilt i den s\xc3\xb6dra delen av landet blomstrade industrin. De norra provinserna var centrum f\xc3\xb6r handeln. Detta, i kombination med kolonierna (Nederl\xc3\xa4ndska Ostindien, Surinam och Nederl\xc3\xa4ndska Antillerna), skapade stor rikedom f\xc3\xb6r kungariket. Emellertid gick dessa pengar till nederl\xc3\xa4ndska h\xc3\xa4nder och endast ett f\xc3\xa5tal belgare lyckades tj\xc3\xa4na p\xc3\xa5 den ekonomiska tillv\xc3\xa4xten. I detta ligger en annan orsak till det belgiska upproret. Vilhelm byggde ocks\xc3\xa5 upp personlig rikedom ur landets industriella v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd._NEWLINE_Officiellt var kyrkan skild fr\xc3\xa5n staten. Vilhelm sj\xc3\xa4lv var dock starkt reformert. Detta orsakade viss f\xc3\xb6rbittring bland folket i den s\xc3\xb6dra delen, som mestadels var katoliker. Vilhelm f\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 en kontroversiell spr\xc3\xa5k- och skolpolitik. Nederl\xc3\xa4ndska inf\xc3\xb6rdes som officiellt spr\xc3\xa5k i Flandern. F\xc3\xb6r flaml\xc3\xa4ndarna, som var nederl\xc3\xa4ndskspr\xc3\xa5kiga, var detta inget stort problem, men det var oacceptabelt f\xc3\xb6r franskspr\xc3\xa5kiga aristokrater och industriarbetare. Skolorna runt om i kungariket tvingades att undervisa i den reformerta religionen och nederl\xc3\xa4ndska spr\xc3\xa5ket. Katoliker fruktade att kungen syftade till att utrota katolicismen och franskan.\n_START_SECTION_\nDet belgiska upproret\n_START_PARAGRAPH_\nI augusti 1830 sattes operan "La Muette de Portici" (om f\xc3\xb6rtryck mot neapolitaner) upp i Bryssel . Detta orsakade en stark nationalism och hollandofobi i Bryssel, som spreds till resten av nuvarande Belgien. Snart ledde det till massupplopp. Upploppen riktades huvudsakligen mot den impopul\xc3\xa4re justitieministern, som bodde i Bryssel och n\xc3\xa4stan blev m\xc3\xb6rdad. Vilhelm blev rasande och svarade med att skicka trupper f\xc3\xb6r att trycka ned upploppen. Emellertid hade upploppen spridits till andra sydliga st\xc3\xa4der och blev snart folkliga uppror. Det tog inte l\xc3\xa5ng tid innan den nya oberoende staten Belgien utropades._NEWLINE_N\xc3\xa4sta \xc3\xa5r (1831) skickade Vilhelm sina s\xc3\xb6ner till Belgien f\xc3\xb6r att trycka ned denna stat. Trots att de f\xc3\xb6rst var framg\xc3\xa5ngsrika blev den nederl\xc3\xa4ndska arm\xc3\xa9n tvungen att dra tillbaka efter att Frankrike intervenerat. Vissa folkliga k\xc3\xa4nslor f\xc3\xb6r huset Oranien fanns kvar ett antal \xc3\xa5r men oranierna fick aldrig tillbaka kontrollen \xc3\xb6ver Belgien. Vilhelm var envis och fortsatte med kriget. Hans ekonomiska framg\xc3\xa5ngar hamnade i skuggan av misshush\xc3\xa5llningen som orsakades av kriget och i sin tur \xc3\xb6kade krigets kostnader, som tyngde ekonomin. 1839 tvingades Vilhelm avsluta kriget. Det f\xc3\xb6renade kungariket Nederl\xc3\xa4nderna uppl\xc3\xb6stes och ersattes av "Kungariket Nederl\xc3\xa4nderna"._NEWLINE_F\xc3\xb6rfattnings\xc3\xa4ndringar p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades 1840 eftersom de delar av f\xc3\xb6rfattningen som r\xc3\xb6rde det f\xc3\xb6renade kungariket m\xc3\xa5ste tas bort. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna omfattade ocks\xc3\xa5 inf\xc3\xb6rande av r\xc3\xa4ttsligt ansvar f\xc3\xb6r ministrar. \xc3\x84ven om parlamentet fortfarande inte kunde kontrollera politiken kunde nu kunde prerogativet kontrolleras nu. Den mycket konservative Vilhelm kunde inte f\xc3\xb6rdra dessa f\xc3\xb6rfattnings\xc3\xa4ndringar. Detta i kombination med f\xc3\xb6rlusten av Belgien och Vilhelms intention att gifta sig med Henrietta d\'Oultremont fick honom att vilja abdikera. Detta gjorde han 7 oktober 1840 n\xc3\xa4r hans \xc3\xa4ldste son eftertr\xc3\xa4dde honom som kung Vilhelm II. Vilhelm I dog i Berlin efter tre \xc3\xa5r tillsammans med Henrietta.'