b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xb6ta hovr\xc3\xa4tts byggnad\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xb6ta hovr\xc3\xa4tts byggnad \xc3\xa4r en byggnad vid Hovr\xc3\xa4ttstorget, f\xc3\xb6re detta Stora torget i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping. Byggnaden rymmer sedan 1650 lokaler f\xc3\xb6r G\xc3\xb6ta hovr\xc3\xa4tt._NEWLINE_G\xc3\xb6ta hovr\xc3\xa4tts verksamhet inryms i f\xc3\xb6rsta hand i tv\xc3\xa5 byggnader som \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gna i Hovr\xc3\xa4ttsparken i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping. \xc3\x84ldst \xc3\xa4r den s\xc3\xa5 kallade Domstolsbyggnaden och efter hand har \xc3\x84mbetsbyggnaden tillkommit._NEWLINE_Domstolsbyggnaden anses ha ritats av arkitekten Simon De la Vall\xc3\xa9e och ansvarig byggm\xc3\xa4stare var Heinrich Gottwaldt. Tomten d\xc3\xa4r hovr\xc3\xa4tten uppf\xc3\xb6rdes var bel\xc3\xa4gen vid stadens torg, nuvarande Hovr\xc3\xa4ttstorget. Arbetena med uppf\xc3\xb6randet startade 1639, men bygget drog ut p\xc3\xa5 tiden och avstannade periodvis helt. Hela byggnadens fasad utf\xc3\xb6rdes av kvaderhuggen sandsten fr\xc3\xa5n ett stenbrott i Tr\xc3\xa5nghalla nordv\xc3\xa4st om J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var tanken att byggnaden skulle bli tre v\xc3\xa5ningar h\xc3\xb6g, men detta reducerades senare till tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar. \xc3\x96ver huvudentr\xc3\xa9n mot torget finns fortfarande ett ursprungligt, hugget riksvapen i sandsten. Detta omges av tv\xc3\xa5 kolonnetter. P\xc3\xa5 en fris upptill finns initialerna CRS, som st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r latinets Christina Regina Sueciae \xe2\x80\x93 Kristina Sveriges drottning. Den ursprungliga inv\xc3\xa4ndiga trappan skulle markera institutionens status och upptog en betydande del av byggnaden. Trappan var av tr\xc3\xa4 och hade ett tr\xc3\xa4r\xc3\xa4cke med s\xc3\xa5 kallade balusterdockor, som fortfarande \xc3\xa4r bevarade. I den nedre trapphallen var tv\xc3\xa5 tr\xc3\xa4skulpturer uppst\xc3\xa4llda. En skulptur f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llde lagen och r\xc3\xa4ttvisan._NEWLINE_\xc3\x85r 1650 hade byggnadsarbetena kommit s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt att domstolsverksamheten kunde flytta in i byggnaden. Det f\xc3\xb6rsta sammantr\xc3\xa4det i byggnaden h\xc3\xb6lls den 27 september 1650._NEWLINE_P\xc3\xa5 1770-talet uppm\xc3\xa4rksammades att Domstolsbyggnaden inte bara var i behov av reparationer i allm\xc3\xa4nhet, utan att ytterv\xc3\xa4ggarna h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att pressas ut och rasa. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anlitades arkitekten vid \xc3\x96verintendents\xc3\xa4mbetet Olof Tempelman f\xc3\xb6r att rita en genomgripande ombyggnad. Denna innebar att takkonstruktionen och n\xc3\xa4stan alla innerv\xc3\xa4ggar skulle rivas och ers\xc3\xa4ttas med nya. Detta gjordes f\xc3\xb6r att stabilisera byggnadskonstruktionen. Dessutom \xc3\xa4ndrade arkitekten p\xc3\xa5 f\xc3\xb6nstrens form genom att g\xc3\xb6ra de ursprungliga, n\xc3\xa4stan kvadratiska f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppningarna h\xc3\xb6gre och med v\xc3\xa4lvd \xc3\xb6verdel i \xc3\xb6verv\xc3\xa5ningen. Interi\xc3\xb6ren \xc3\xa4ndrades en del och nya snickerier och kakelugnar tillkom. Denna ombyggnad genomf\xc3\xb6rdes 1779-81._NEWLINE_L\xc3\xa4nge f\xc3\xb6rvarande man hovr\xc3\xa4ttens omfattande arkiv i Domstolsbyggnaden, men en separat arkivbyggnad av tr\xc3\xa4 uppf\xc3\xb6rdes i parken 1816. Efter hand uppstod problem med arkivbyggnaden. Den var uppf\xc3\xb6rd p\xc3\xa5 en del av hovr\xc3\xa4ttstomten som var mycket fuktig och stengrunden b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6rskjutas. Dessutom ans\xc3\xa5g man att det var ol\xc3\xa4mpligt att en arkivbyggnad var uppf\xc3\xb6rd av tr\xc3\xa4. Tr\xc3\xa4staden J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping hade n\xc3\xa4mligen drabbats av flera stadsbr\xc3\xa4nder genom tiderna._NEWLINE_P\xc3\xa5 1850-talet togs flera olika f\xc3\xb6rslag fram till en ny arkivbyggnad av sten, exempelvis av stadsbyggm\xc3\xa4stare Carl Helenius och arkitekten Johan Adolf Hawerman i Stockholm. N\xc3\xa4r en ny arkivbyggnad uppf\xc3\xb6rdes 1867-68 hade planl\xc3\xb6sningen skapats av stadsbyggm\xc3\xa4staren Wilhelm Witting och fasaderna av Stockholmsarkitekten Albert T\xc3\xb6rnqvist. Exteri\xc3\xb6ren p\xc3\xa5minner en del om Domstolsbyggnadens, men fasaderna \xc3\xa4r putsade och avf\xc3\xa4rgade i gul kul\xc3\xb6r. Yttertaket belades med skifferplattor._NEWLINE_Den stora domstolsreformen i slutet av 1940-talet innebar bland annat att hovr\xc3\xa4tternas f\xc3\xb6rhandlingar inte bara skulle ske byr\xc3\xa5m\xc3\xa4ssigt utifr\xc3\xa5n skrivna handlingar fr\xc3\xa5n underr\xc3\xa4tterna. I st\xc3\xa4llet skulle f\xc3\xb6rhandlingarna ske med r\xc3\xa4tten, parterna och allm\xc3\xa4nheten n\xc3\xa4rvarande. Detta innebar att man var tvungen att bygga om Domstolsbyggnaden f\xc3\xb6r offentliga f\xc3\xb6rhandlingar. Kontorsutrymmena i Domstolsbyggnaden m\xc3\xa5ste d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ers\xc3\xa4ttas med nya och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r konverterades arkivbyggnadens utrymmen till kontor. Efter detta ben\xc3\xa4mns den gamla arkivbyggnaden som \xc3\x84mbetsbyggnaden. Ombyggnaden ritades av l\xc3\xa4nsarkitektkontoret i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping genom l\xc3\xa4nsarkitekt Malte Erichs. Erichs var ocks\xc3\xa5 med och gestaltade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen av Hovr\xc3\xa4ttsparken omkring 1950 tillsammans med arkitekten Erik Lundberg._NEWLINE_Hovr\xc3\xa4ttsmilj\xc3\xb6n f\xc3\xb6rvaltas i dag av Statens fastighetsverk.'