b'\n_START_ARTICLE_\nAvst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, utbyggnadsspr\xc3\xa5k och takspr\xc3\xa5k\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nUnder vilka omst\xc3\xa4ndigheter ett enskilt spr\xc3\xa5k f\xc3\xb6religger, som skiljer sig fr\xc3\xa5n andra spr\xc3\xa5k, \xc3\xa4r omstritt i spr\xc3\xa5kvetenskapen. Inb\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elighet mellan tv\xc3\xa5 spr\xc3\xa5kliga varieteter varierar fr\xc3\xa5n noll till n\xc3\xa4ra hundra procent, och talare har ideologiskt f\xc3\xa4rgade uppfattningar om vad som r\xc3\xa4knas som ett spr\xc3\xa5k. Heinz Kloss n\xc3\xa4rmade sig problemet om spr\xc3\xa5kens avgr\xc3\xa4nsning sociologiskt snarare \xc3\xa4n blott lingvistiskt. Han skapade begreppen avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k och utbyggnadsspr\xc3\xa5k, och myntade ocks\xc3\xa5 orden (p\xc3\xa5 tyska). Heinz Kloss b\xc3\xb6rjade t\xc3\xa4nkandet om takspr\xc3\xa5k, men den nu anv\xc3\xa4nda termen takspr\xc3\xa5k myntades i tryck m\xc3\xb6jligen av en annan spr\xc3\xa5kvetare, kanske Hans Goelb.\n_START_SECTION_\nAvst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nEtt avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r en spr\xc3\xa5klig varietet (eller grupp av liknande dialekter) som  m\xc3\xa5ste betraktas som ett spr\xc3\xa5k, skilt fr\xc3\xa5n andra spr\xc3\xa5k, om lingvister grundar analysen p\xc3\xa5 talspr\xc3\xa5ks inb\xc3\xb6rdes begriplighet. Om det talspr\xc3\xa5kliga avst\xc3\xa5ndet, tyska Abstand (inte det geografiska avst\xc3\xa5ndet) till andra spr\xc3\xa5k hindrar kommunikation, anses spr\xc3\xa5kformen vara ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k. I denna analys r\xc3\xa4knas blott talspr\xc3\xa5kliga modersm\xc3\xa5lskunskaper, inte att personer kan kommunicera p\xc3\xa5 grund av inl\xc3\xa4rning av, eller passiv tillv\xc3\xa4njning till, andra spr\xc3\xa5kliga varieteter \xc3\xa4n det genuina modersm\xc3\xa5let._NEWLINE_Ett klassiskt exempel p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r isolatspr\xc3\xa5ket baskiska, som talats i Europa sedan sten\xc3\xa5ldern, och vars eventuella sl\xc3\xa4ktingar m\xc3\xa5ste ha uttr\xc3\xa4ngts av obesl\xc3\xa4ktade, senare inkomna spr\xc3\xa5k redan i f\xc3\xb6rhistorisk tid. Baskiska \xc3\xa4r helt obegripligt f\xc3\xb6r utomst\xc3\xa5ende._NEWLINE_I Skandinavien \xc3\xa4r sydsamiska ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, eftersom de som inte talar sydsamiska, \xc3\xa4ven talare av andra slags samiska, knappast f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r sydsamiska. Sydsamiska har allts\xc3\xa5 Abstand. Sydsamiska har inte blivit ett starkt skriftspr\xc3\xa5k eller en stats spr\xc3\xa5k. Att sydsamiska kan r\xc3\xa4knas som ett spr\xc3\xa5k grundas inte p\xc3\xa5 en kulturellt och politiskt stark st\xc3\xa4llning. Om man kallar sydsamiska ett spr\xc3\xa5k, g\xc3\xb6r man det p\xc3\xa5 grund av en lingvistisk bed\xc3\xb6mning av talspr\xc3\xa5kets olikhet gentemot andra spr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 det \xc3\xa4r ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Om man alternativt v\xc3\xa4ljer att beskriva flera samiska talspr\xc3\xa5k som ett dialektkontinuum, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att viss inb\xc3\xb6rdes begriplighet finns, blir \xc3\xa4nd\xc3\xa5 den st\xc3\xb6rre gruppen samiska talspr\xc3\xa5k ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k gentemot n\xc3\xa4rmast besl\xc3\xa4ktade spr\xc3\xa5k som finska. Heinz Kloss teoribildning g\xc3\xb6r inte anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 att l\xc3\xb6sa det lingvistiska problemet om avgr\xc3\xa4nsningen av ett talat avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k fr\xc3\xa5n ett annat, utan l\xc3\xa4gger blott till ett sociologiskt syns\xc3\xa4tt genom att inf\xc3\xb6ra begreppet utbyggnadsspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nUtbyggnadsspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nOm ett spr\xc3\xa5k anses vara ett spr\xc3\xa5k, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att det odlats och standardiserats och kanske blivit ett statsspr\xc3\xa5k, kallas det ett utbyggnadsspr\xc3\xa5k (tyska Ausbausprache). Utbyggnadsspr\xc3\xa5k har standardiserad grammatik och ortografi, ofta ett standardiserat uttal, och ett st\xc3\xb6rre ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d \xc3\xa4n icke\xe2\x80\x91utbyggda talspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Svenska och norska \xc3\xa4r utbyggnadsspr\xc3\xa5k. Men utbyggnadsspr\xc3\xa5ken svenska och norska \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot inte avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, eftersom de flesta svensktalande och norsktalande kan samtala med varandra. Om en spr\xc3\xa5klig varietet kallas ett \xe2\x80\x9dspr\xc3\xa5k\xe2\x80\x9d av politiska eller sociala orsaker, \xc3\xa4r den omst\xc3\xa4ndigheten inte tillr\xc3\xa4cklig f\xc3\xb6r att klassificera varieteten \xc3\xa4r ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k. (\xe2\x80\x9dSvenska\xe2\x80\x9d och \xe2\x80\x9dnorska\xe2\x80\x9d inbegriper h\xc3\xa4r standardspr\xc3\xa5ken och de vanligaste talspr\xc3\xa5ksvarieteterna i de tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4nderna, som det f\xc3\xb6r svenskar l\xc3\xa4ttbegripliga talspr\xc3\xa5ket standard\xc3\xb6stnorska, inte s\xc3\xa4rpr\xc3\xa4glade lokala dialekter.) _NEWLINE_Alla talspr\xc3\xa5k, \xc3\xa4ven pidgin- och kreolspr\xc3\xa5k, kan avancera till utbyggnadsspr\xc3\xa5k om de b\xc3\xb6rjar anv\xc3\xa4ndas i skrift och i skolundervisning. Det unga spr\xc3\xa5ket tok pisin (namnet kommer fr\xc3\xa5n engelska \xe2\x80\x9dtalk pidgin\xe2\x80\x9d) \xc3\xa4r officiellt spr\xc3\xa5k i Papua Nya Guinea, d\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga har spr\xc3\xa5ket som modersm\xc3\xa5l._NEWLINE_Det f\xc3\xb6rekommer dock olika grader av utbyggnad. Den h\xc3\xb6gsta graden av utbyggnad uppvisar endast de spr\xc3\xa5k som anv\xc3\xa4nds privat och offentligt p\xc3\xa5 alla niv\xc3\xa5er och i alla dom\xc3\xa4ner. Det f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5 att spr\xc3\xa5k stagnerar i sin utbyggnad p\xc3\xa5 grund av att ett spr\xc3\xa5ksociologiskt \xc3\xb6verordnat spr\xc3\xa5k har tagit \xc3\xb6ver en del av deras funktioner. Detta har till exempel h\xc3\xa4nt med rajasthani f\xc3\xb6r vars talare numera hindi fungerar som takspr\xc3\xa5k (se nedan om takspr\xc3\xa5k).  _NEWLINE_\xc3\x84ven bland teckenspr\xc3\xa5ken kan man skilja mellan mer eller mindre utbyggda. _NEWLINE_En alternativ svensk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av Ausbausprache \xc3\xa4r konstruktionsspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse mellan avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k och utbyggnadsspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nAvst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k och utbyggnadsspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r motsatta begrepp. Avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r huvudsakligen ett lingvistiskt begrepp; utbyggnadsspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r huvudsakligen ett sociologiskt begrepp. Baskiska \xc3\xa4r ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att det objektivt finns o\xc3\xb6verstigliga kommunikationshinder till andra spr\xc3\xa5k; vanlig svenska \xc3\xa4r ett utbyggnadsspr\xc3\xa5k, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att det socialt och politiskt anses vara ett spr\xc3\xa5k skilt fr\xc3\xa5n spr\xc3\xa5ken som anv\xc3\xa4nds av dansktalande och norsktalande (som svensktalande kan kommunicera ganska bra med)._NEWLINE_Ett spr\xc3\xa5k kan vara b\xc3\xa5de avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k och utbyggnadsspr\xc3\xa5k. Vanlig engelska har stort lingvistiskt avst\xc3\xa5nd (Abstand) till sina n\xc3\xa4rmsta sl\xc3\xa4ktingar, och \xc3\xa4r ett mycket \xe2\x80\x9dutbyggt\xe2\x80\x9d spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nTakspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nEtt takspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r ett utbyggnadsspr\xc3\xa5k som fungerar som gemensamt standardspr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r en m\xc3\xa4ngd dialekter, som \xc3\xa4r besl\xc3\xa4ktade med varandra och med takspr\xc3\xa5ket. Ett takspr\xc3\xa5k m\xc3\xa5ste definitionsm\xc3\xa4ssigt vara ett utbyggnadsspr\xc3\xa5k. Ett exempel p\xc3\xa5 ett takspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r standardtyska. Inom det tyska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det finns dialekter, som i praktiken \xc3\xa4r avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 andra tysktalande kan inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 dem. Tysktalande i Schweiz \xc3\xa4r tv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kiga p\xc3\xa5 tyska, eftersom de m\xc3\xa5ste l\xc3\xa4ra sig det standardtyska takspr\xc3\xa5ket som ett besl\xc3\xa4ktat men fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k. Ett annat exempel \xc3\xa4r dalm\xc3\xa5l, s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa4lvdalska. Dalm\xc3\xa5l \xc3\xa4r avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, eftersom de flesta svensktalande inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r m\xc3\xa5len, och liksom schweizertyska har \xc3\xa4lvdalska ett takspr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 standardsvenska \xe2\x80\x93 \xc3\xb6ver sig, som alla dalm\xc3\xa5lstalande idag beh\xc3\xa4rskar._NEWLINE_Sociolingvister brukar s\xc3\xa4ga att takspr\xc3\xa5ket har \xe2\x80\x9dh\xc3\xb6gre status\xe2\x80\x9d \xc3\xa4n de underliggande spr\xc3\xa5kliga varieteterna. Detta betyder inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis att talarna av de icke utbyggda dialekterna nedv\xc3\xa4rderar sitt spr\xc3\xa5k. Schweizertysktalande \xc3\xa4r stolta \xc3\xb6ver sina modersm\xc3\xa5l, men beh\xc3\xa5ller standardtyska som ett utbyggt takspr\xc3\xa5k. _NEWLINE_Ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k beh\xc3\xb6ver inte ha ett takspr\xc3\xa5k (ett standardspr\xc3\xa5k) \xc3\xb6ver sig. Samiska, hur man \xc3\xa4n delar upp spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det, \xc3\xa4r ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, men har inget standardiserat samiskt takspr\xc3\xa5k \xc3\xb6ver sig, som har bred anv\xc3\xa4ndning i all utbildning och f\xc3\xb6rvaltning. De ganska nya samiska skriftspr\xc3\xa5k som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r delar av det samiska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det \xc3\xa4r knappast fullt utvecklade takspr\xc3\xa5k, eftersom samisktalande inte anv\xc3\xa4nder dem i alla privata och offentliga dom\xc3\xa4ner._NEWLINE_Ett takspr\xc3\xa5k kan ofta vara en dialekttalandes enda skriftspr\xc3\xa5k. Att skriva p\xc3\xa5 en dialekt (som kan vara ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k som \xc3\xa4lvdalska) kan upplevas som en undantagsf\xc3\xb6reteelse som g\xc3\xb6rs av kulturella sk\xc3\xa4l i privatsf\xc3\xa4ren, och brist p\xc3\xa5 ortografier anpassade till talspr\xc3\xa5kets fonologi kan g\xc3\xb6ra det sv\xc3\xa5rt att skriva._NEWLINE_Ett takspr\xc3\xa5k kan vara \xc3\xa5lderdomligare \xc3\xa4n de underliggande dialekterna. Arabisktalande har vitt skilda modersm\xc3\xa5lsdialekter, men den gemensamma standardarabiskan st\xc3\xa5r grammatiskt n\xc3\xa4ra klassisk arabiska, fr\xc3\xa5n koranens och den tidiga islams tid. Standardtyska har det \xc3\xa5lderdomliga draget att bevara kasuset genitiv, som \xc3\xa4r s\xc3\xa5 gott som utd\xc3\xb6tt i tyska dialekter. Standardtyska har ocks\xc3\xa5 kvar verbtempuset preteritum, som stark minskat i dialekter._NEWLINE_Anv\xc3\xa4ndning av takspr\xc3\xa5k kan ocks\xc3\xa5 beskrivas med termen diglossi. Diglossi inneb\xc3\xa4r att talare offentligt anv\xc3\xa4nder en h\xc3\xb6g varietet och privat anv\xc3\xa4nder en l\xc3\xa5g varietet av samma spr\xc3\xa5k._NEWLINE_Ofta \xc3\xa4r det en viss dialekt inom ett spr\xc3\xa5k som blivit utbyggd till takspr\xc3\xa5k. Eftersom bibel\xc3\xb6vers\xc3\xa4ttare och andra skriftspr\xc3\xa5ksskapare kom fr\xc3\xa5n centrala och \xc3\xb6stra Mellansverige, har i stort sett det omr\xc3\xa5dets dialekt(er) byggts ut till ett svenskt takspr\xc3\xa5k._NEWLINE_\xc3\x85 andra sidan kan ett takspr\xc3\xa5k str\xc3\xa4va mot en kompromiss. Standardfinska har utvecklats genom en medveten blandning av v\xc3\xa4stfinska och \xc3\xb6stfinska drag.\n_START_SECTION_\nKloss terminologi som l\xc3\xb6sning av dialekt/spr\xc3\xa5k-problematiken\n_START_PARAGRAPH_\nKloss modell \xc3\xa4r en dell\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 problemet om skillnaden mellan spr\xc3\xa5k och dialekt. Med Kloss model \xc3\xa4r man inte tvungen att klassificera en spr\xc3\xa5klig varietet som antingen ett spr\xc3\xa5k eller en dialekt av ett st\xc3\xb6rre spr\xc3\xa5k. Enligt Kloss modell \xc3\xa4r svenska och norska olika utbyggnadsspr\xc3\xa5k, men inte avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k. Inb\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6rst\xc3\xa5eliga skandinaviska spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r tillsammans avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k gentemot fr\xc3\xa4mmande spr\xc3\xa5k som nederl\xc3\xa4ndska._NEWLINE_Kloss modell l\xc3\xb6ser ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gan om spr\xc3\xa5k och dialekt i fall som arabiska och tyska. \xe2\x80\x9dDialekter\xe2\x80\x9d av arabiska och tyska kallas ofta spr\xc3\xa5k, eftersom genuina dialekter kan vara inb\xc3\xb6rdes sv\xc3\xa5rbegripliga. Om man definierar standardarabiska och standardtyska som takspr\xc3\xa5k \xc3\xb6ver dialekterna, och betecknar \xe2\x80\x9ddialekterna\xe2\x80\x9d av tyska och arabiska som avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, bevaras arabiskans och tyskans enhet som spr\xc3\xa5k, medan fullt erk\xc3\xa4nnande ges \xc3\xa5t att \xe2\x80\x9ddialekterna\xe2\x80\x9d lingvistiskt sett \xc3\xa4r enskilda spr\xc3\xa5k. Till exempel kan man s\xc3\xa4ga att marockansk arabiska \xc3\xa4r ett avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k under takspr\xc3\xa5ket standardarabiska.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med begreppet spr\xc3\xa5kliga varieteter\n_START_PARAGRAPH_\nEn annan l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5k\xe2\x80\x94dialekt\xe2\x80\x91problemet \xc3\xa4r att inf\xc3\xb6ra termen spr\xc3\xa5klig varietet. Man kallar d\xc3\xa5 varje spr\xc3\xa5kform en varietet, och tar inte st\xc3\xa4llning till huruvida den \xc3\xa4r en dialekt eller ett spr\xc3\xa5k. Denna l\xc3\xb6sning till\xc3\xa5ter att man undviker orden \xe2\x80\x9dspr\xc3\xa5k\xe2\x80\x9d och \xe2\x80\x9ddialekt\xe2\x80\x9d. Men den \xe2\x80\x9dplattar ut\xe2\x80\x9d och d\xc3\xb6ljer spr\xc3\xa5ksystemens sociologiska struktur, och bidrar inte med teoretiskt nyt\xc3\xa4nkande p\xc3\xa5 samma niv\xc3\xa5 som Heinz Kloss t\xc3\xa4nkande, om vilket sagts att \xe2\x80\x9dur den moderna lingvistikens historia kan utbyggnadskomparatistiken, som har s\xc3\xa5 mycket att tacka Heinz Kloss (1904\xe2\x80\x931987) livsverk f\xc3\xb6r, inte t\xc3\xa4nkas bort\xe2\x80\x9d.'