b'\n_START_ARTICLE_\nDystopi\n_START_PARAGRAPH_\nEn dystopi (\xc3\xa4ven kallad anti-utopi eller kackotopi) \xc3\xa4r en negativ samh\xc3\xa4llsvision. Det \xc3\xa4r motsatsen till utopi, och kan b\xc3\xa4st f\xc3\xb6rklaras som vad andra felaktigt tror \xc3\xa4r bra f\xc3\xb6r en. Ordet kommer fr\xc3\xa5n grekiskans \xce\xb4\xcf\x85\xcf\x83- och \xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x82, som sammansatt betyder \xe2\x80\x9dd\xc3\xa5lig plats\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_En annan betydelse av ordet dystopi \xc3\xa4r felaktig placering av organ i kroppen (inom medicinen).\n_START_SECTION_\nKritik mot samh\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\nAtt m\xc3\xa5la upp en dystopi \xc3\xa4r ett oerh\xc3\xb6rt kraftfullt s\xc3\xa4tt att kritisera det r\xc3\xa5dande samh\xc3\xa4llet. Genom att \xc3\xb6verdriva negativa fenomen och framkalla skr\xc3\xa4ckvisioner av vad v\xc3\xa5rt levnadss\xc3\xa4tt kan ha f\xc3\xb6r konsekvenser f\xc3\xa5r man folk att reagera p\xc3\xa5 saker som de kanske tog f\xc3\xb6r givna eller inte tycker \xc3\xa4r s\xc3\xa5 farliga vid f\xc3\xb6rsta anblicken. Dystopier har ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nts flitigt i politiska pamfletter, b\xc3\xa5de i \xc3\xb6st och i v\xc3\xa4st. (Lundwall 1993)\n_START_SECTION_\nDystopins historia\n_START_PARAGRAPH_\nMan kan i teorin s\xc3\xa4ga att dystopier har funnits lika l\xc3\xa4nge som utopier, f\xc3\xb6r den enes utopi \xc3\xa4r den andres dystopi (bet\xc3\xa4nk slavarnas situation i Platons Staten, som r\xc3\xa4knas som den f\xc3\xb6rsta nedskrivna utopin). (Lundwall, 1993) En av de tidigaste tydliga dystopierna \xc3\xa4r Gullivers resor av Jonathan Swift fr\xc3\xa5n 1726. (Holmberg, 1977)\n_START_SECTION_\nDystopiska teman\n_START_PARAGRAPH_\nDe teman som man hittar i dystopiska ber\xc3\xa4ttelser speglar tiden d\xc3\xa5 de skrevs och de saker man fruktade under den perioden. Teknologin \xc3\xb6ver m\xc3\xa4nniskan \xc3\xa4r ett \xc3\xa5terkommande tema inom dystopisk litteratur. Under 1800-talet, samtidigt som v\xc3\xa4rlden f\xc3\xb6rundrades \xc3\xb6ver den nya tekniken och dess m\xc3\xb6jligheter, skrevs m\xc3\xa5nga dystopiska ber\xc3\xa4ttelser om hur maskiner till slut leder till m\xc3\xa4nsklighetens underg\xc3\xa5ng. Med st\xc3\xa4ndigt nya tekniska framsteg s\xc3\xa5 var man r\xc3\xa4dd att f\xc3\xb6rlora kontrollen \xc3\xb6ver vetenskapen. I E.M. Forsters The machine stops fr\xc3\xa5n 1909 beskrivs en v\xc3\xa4rld d\xc3\xa4r alla olikheter har suddats ut, m\xc3\xa4nniskan lever under jord och ser inte l\xc3\xa4ngre n\xc3\xa5gon mening med att tr\xc3\xa4ffas fysiskt. Hela v\xc3\xa4rlden styrs av en maskin som ser till alla hennes behov. N\xc3\xa4r maskinen sedan g\xc3\xa5r s\xc3\xb6nder \xc3\xa4r m\xc3\xa4nniskan hj\xc3\xa4lpl\xc3\xb6s. Novellen slutar dock inte helt i f\xc3\xb6rtvivlan, f\xc3\xb6r i sitt d\xc3\xb6ds\xc3\xb6gonblick \xc3\xa5terf\xc3\xa5r hon n\xc3\xa5got av sin m\xc3\xa4nsklighet._NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta halvan av 1900-talet var den stora skr\xc3\xa4cken det totalit\xc3\xa4ra samh\xc3\xa4llet, \xc3\xb6vervakning och individens betydelsel\xc3\xb6shet. Den f\xc3\xb6rsta att ta upp dessa teman var Jevgenij Zamjatin i sin roman Vi, som publicerades 1924. Mest framg\xc3\xa5ngsrik \xc3\xa4r kanske \xc3\xa4nd\xc3\xa5 George Orwell med sin 1984 (1948) och p\xc3\xa5 svenskt h\xc3\xa5ll Karin Boyes roman Kallocain fr\xc3\xa5n 1940 (Holmberg, 1977), Sverigeskildringen The New Totalitarians (1971) av Roland Huntford och "Sovjetiskt inflytande i Sverige" (Stockholm 1997) av J\xc3\xbcri Lina._NEWLINE_Andra vanliga teman \xc3\xa4r milj\xc3\xb6f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring, det \xc3\xb6verdrivna konsumtionssamh\xc3\xa4llet och \xc3\xb6verbefolkning.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4rliggande genrer\n_START_PARAGRAPH_\nDystopisk litteratur \xc3\xa4r ibland sv\xc3\xa5r att skilja fr\xc3\xa5n postapokalyptisk science fiction, eftersom b\xc3\xa5da (oftast) utspelar sig i en skr\xc3\xa4ckvision av framtiden. Vad som skiljer dem \xc3\xa5t \xc3\xa4r att i dystopiska ber\xc3\xa4ttelser \xc3\xa4r man p\xc3\xa5 ett eller annat s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rtryckt av systemet \xe2\x80\x93 det finns fortfarande ett samh\xc3\xa4lle d\xc3\xa4r som kan f\xc3\xb6rtrycka sina medborgare.'