b'\n_START_ARTICLE_\nTexas\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rkolonial tid\n_START_PARAGRAPH_\nDagens Texas ligger mellan tv\xc3\xa5 kulturomr\xc3\xa5den i det f\xc3\xb6rkoloniala Nordamerika, den sydv\xc3\xa4stra regionen och pr\xc3\xa4rieregionen. N\xc3\xa4mnv\xc3\xa4rda kulturer som n\xc3\xa5dde h\xc3\xb6jden av sin samh\xc3\xa4llsutveckling f\xc3\xb6re den europeiska koloniseringen inkluderar anasazikulturen i de v\xc3\xa4stra delarna, mississippikulturen i \xc3\xb6ster och de dominerande mesoamerikanska kulturernas inflytande som str\xc3\xa4ckte sig till s\xc3\xb6dra Texas. I \xc3\xb6vrigt beboddes omr\xc3\xa5det av m\xc3\xa5nga olika folkslag, bland andra apacher, atakapaner, bidai, caddo, comancher, cherokeser, kiowa, tonkawa och wichita; av dessa kom i varje fall comancher och cherokeser till omr\xc3\xa5det efter spanjorerna.\n_START_SECTION_\nMexikansk delstat och sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten\n_START_PARAGRAPH_\nEfter det mexikanska frihetskriget 1821 blev Texas en del av Mexikanska kejsard\xc3\xb6met, fr\xc3\xa5n 1824 utgjorde omr\xc3\xa5det den norra delen av delstaten Coahuila y Texas. D\xc3\xa5 den mexikanska regeringen inte hade r\xc3\xa5d att finansiera stark milit\xc3\xa4r n\xc3\xa4rvaro i delstaten uppmuntrades nybyggarna att bilda egna miliser till skydd mot fientliga indianstammar. Samtidigt till\xc3\xa4t man mer immigration ifr\xc3\xa5n angr\xc3\xa4nsande USA. Den 3 januari 1823 startade Stephen F. Austin tillsammans med 300 amerikanska familjer kolonier l\xc3\xa4ngs Brazofloden i nuvarande Fort Bend County och Brazoria County. Den h\xc3\xa4r gruppen blev k\xc3\xa4nd som \xe2\x80\x9dthe Old Three Hundred\xe2\x80\x9d (de gamla trehundra). Immigrationen fr\xc3\xa5n USA ledde till att Texas befolkning snart \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande utgjordes av amerikanska bos\xc3\xa4ttare, varav m\xc3\xa5nga v\xc3\xa4grade lyda mexikansk lag, s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6rbudet mot slaveri ignorerades._NEWLINE_Oroligheter i \xc3\xb6vriga landet ledde till att de amerikanska bos\xc3\xa4ttarna i Texas b\xc3\xb6rjade kr\xc3\xa4va \xc3\xb6kad autonomi och n\xc3\xa4r Mexikos president Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna \xc3\xa5r 1835 proklamerade en centralistisk konstitution f\xc3\xb6r hela Mexiko br\xc3\xb6t Texasrevolutionen ut. De nordamerikanska nybyggarna i Texas gjorde d\xc3\xa5 klart att de t\xc3\xa4nkte l\xc3\xa4mna Mexiko hellre \xc3\xa4n att ge upp sin r\xc3\xa4tt till slaveri (som Mexiko hade avskaffat). Texas sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaring kom s\xc3\xa5 att undertecknas den 2 mars 1836 av \xe2\x80\x9dConvention of 1836\xe2\x80\x9d (1836 \xc3\xa5rs konvent). Texas sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet vanns genom separatisternas seger \xc3\xb6ver den mexikanska arm\xc3\xa9n den 21 april 1836 vid slaget om San Jacinto. Texas kunde vinna striden bland annat tack vare den lilla trupp som offrade sig vid slaget vid Alamo. Santa Anna sj\xc3\xa4lv blev tillf\xc3\xa5ngatagen i striderna och 14 maj undertecknade delegater fr\xc3\xa5n Republiken Texas och general Santa Anna Velasco-f\xc3\xb6rdraget. Senare under 1836 antog Texas en konstitution som formellt legaliserade slaveri.\n_START_SECTION_\nDelstat i USA\n_START_PARAGRAPH_\n1845 blev Texas en officiell delstat i USA (se \xc3\xa4ven USA:s territoriella expansion). Under amerikanska inb\xc3\xb6rdeskriget l\xc3\xa4mnade Texas USA och gick med i Amerikas konfedererade stater. 1870 till\xc3\xa4t USA:s kongress Texas att \xc3\xa5ter ing\xc3\xa5 i USA. 1926 hade San Antonio \xc3\xb6ver 120\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare och var Texas st\xc3\xb6rsta stad, och efter andra v\xc3\xa4rldskriget blev Texas mer och mer industrialiserat.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nTexas ligger i s\xc3\xb6dra USA och har en l\xc3\xa5ng gr\xc3\xa4ns till Mexiko i s\xc3\xb6der. De angr\xc3\xa4nsande delstaterna \xc3\xa4r New Mexico i v\xc3\xa4ster, Oklahoma i norr, Louisiana och Arkansas i \xc3\xb6ster. Eftersom Texas \xc3\xa4r stort till ytan finns det en mycket stor variation i naturen, allt fr\xc3\xa5n rena \xc3\xb6ken-, berg- och skogsomr\xc3\xa5den till flod- och kustlandskap\n_START_SECTION_\nTopografi\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns sex bergstoppar som n\xc3\xa4r \xc3\xb6ver 2 400 m \xc3\xb6.h. Fem av dessa ligger i Culberson County.\n_START_SECTION_\nBefolkningst\xc3\xa4thet\n_START_PARAGRAPH_\nKartan visar befolkningst\xc3\xa4thet uttryckt i inv\xc3\xa5nare per kvadratkilometer.\n_START_SECTION_\nStatsskick\n_START_PARAGRAPH_\nTexas f\xc3\xb6rfattning f\xc3\xb6reskriver ett statsskick baserat p\xc3\xa5 representativ demokrati och maktdelning och tar avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n parlamentarism.\n_START_SECTION_\nLagstiftande makt\n_START_PARAGRAPH_\nDen lagstiftande makten tillkommer legislaturen, delad p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 kamrar: senaten och representanthuset. Senaten har 31 ledam\xc3\xb6ter som v\xc3\xa4ljs f\xc3\xb6r fyra \xc3\xa5r med \xc3\xb6verlappande valperioder i enmansvalkretsar och representanthuset har 150 ledam\xc3\xb6ter som v\xc3\xa4ljs f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r i enmansvalkretsar.  Viceguvern\xc3\xb6ren \xc3\xa4r senatens talman.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6mande makt\n_START_PARAGRAPH_\nDen d\xc3\xb6mande makten ut\xc3\xb6vas av domstolarna. Domarna v\xc3\xa4ljs av folket i allm\xc3\xa4nna val. Vakanser som uppst\xc3\xa5r under valperioden fylls genom utn\xc3\xa4mningar av guvern\xc3\xb6ren. Domare kan avs\xc3\xa4ttas av v\xc3\xa4ljarna genom revokation, d\xc3\xb6mas till avs\xc3\xa4ttning av laga domstol genom juryutslag eller avs\xc3\xa4ttas av legislaturen genom ett riksr\xc3\xa4ttsf\xc3\xb6rfarande. _NEWLINE_Texas har tv\xc3\xa5 h\xc3\xb6gsta domstolar, Supreme Court vilken \xc3\xa4r sista instans i tvistem\xc3\xa5l, och Court of Criminal Appeals vilken \xc3\xa4r sista instans i brottm\xc3\xa5l. Det finns 14 Court of Appeals vilka \xc3\xa4r besv\xc3\xa4rsinstanser i b\xc3\xa5de civilm\xc3\xa5l och brottm\xc3\xa5l (d\xc3\xb6dsstraff underst\xc3\xa4lls dock automatiskt pr\xc3\xb6vning direkt i Court of Criminal Appeals). Allm\xc3\xa4nna underr\xc3\xa4tter \xc3\xa4r District Courts (distriktsdomstolar), av vilka det finns 456 stycken. I vart och ett av Texas 254 counties finns det \xc3\xa4ven en County Court (grevskapsdomstol). Distriktsdomstolarna har ensamma jurisdiktion \xc3\xb6ver m\xc3\xa5l r\xc3\xb6rande missg\xc3\xa4rningar (felony), \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt till fast egendom och allm\xc3\xa4nna val. De delar jurisdiktion i civilm\xc3\xa5l med grevskapsdomstolarna. Grevskapsdomstolarna har ensamma jurisdiktion \xc3\xb6ver m\xc3\xa5l r\xc3\xb6rande f\xc3\xb6rseelser och \xc3\xa4r andra instans vid \xc3\xb6verklagan fr\xc3\xa5n fredsdomstolar och kommunala domstolar. I varje stadskommun kan det om v\xc3\xa4ljarna vill finnas en kommunal domstol. Den har delad jurisdiktion med fredsdomstolen r\xc3\xb6rande sm\xc3\xa4rre f\xc3\xb6reteelser och ensam jurisdiktion i m\xc3\xa5l r\xc3\xb6rande brott mot lokala ordningsstadgor. Det finns \xc3\xa5tminstone en fredsdomstol i varje county. De har jurisdiktion \xc3\xb6ver sm\xc3\xa4rre tvistem\xc3\xa5l, m\xc3\xa5l r\xc3\xb6rande  vr\xc3\xa4kning och verkst\xc3\xa4llighet av exekutionstitel samt delar jurisdiktion med de kommunala domstolarna \xc3\xb6ver m\xc3\xa5l r\xc3\xb6rande sm\xc3\xa4rre f\xc3\xb6rseelser.\n_START_SECTION_\nPrecincts\n_START_PARAGRAPH_\nVarje grevskap \xc3\xa4r indelat i ett eller flera precincts (grevskapsdistrikt); ett f\xc3\xb6r varje fredsdomstol som finns i countyt. Finns det bara en fredsdomstol i grevskapet finns det ocks\xc3\xa5 bara ett distrikt. Det finns sammanlagt 780 grevskapsdistrikt i Texas. I varje distrikt v\xc3\xa4ljs en constable p\xc3\xa5 fyra \xc3\xa5r genom allm\xc3\xa4nna val.  Denne har till uppdrag att verkst\xc3\xa4lla de domar som avkunnas i fredsdomstolen och har i \xc3\xb6vrigt allm\xc3\xa4nna polisbefogenheter och kan anst\xc3\xa4lla underordnad polispersonal f\xc3\xb6r att genomf\xc3\xb6ra sina uppgifter.\n_START_SECTION_\nSpecialkommuner\n_START_PARAGRAPH_\nDet fanns 1992 1 100 School Districts, som \xc3\xa4r specialkommuner f\xc3\xb6r det allm\xc3\xa4nna skolv\xc3\xa4sendet. I \xc3\xb6vrigt fanns det 2 266 specialkommuner med varierande uppgifter, till exempel f\xc3\xb6r att driva flygplatser, sjukhus, vattenrening och lokaltrafik.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nDelstaten Texas milit\xc3\xa4r best\xc3\xa5r av Texas nationalgarde och Texas State Guard. Guvern\xc3\xb6ren \xc3\xa4r \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare och ut\xc3\xb6var sina befogenheter genom en av honom utn\xc3\xa4mnd generaladjutant. _NEWLINE_Texas Army National Guard har en styrka av 19 000 soldater (2014); Texas Air National Guard har 3 000 flygsoldater; Texas State Guard har 2 000 hemv\xc3\xa4rnssoldater. Sedan 2003 har ungef\xc3\xa4r 31 000 nationalgardister fr\xc3\xa5n Texas tj\xc3\xa4nstgjort i Irak och Afghanistan.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nTexas var fram till andra v\xc3\xa4rldskriget fr\xc3\xa4mst en jordbruksstat med boskapssk\xc3\xb6tsel, petroleum och jordbruk som sina huvudn\xc3\xa4ringar. D\xc3\xa4remot har boskapssk\xc3\xb6tsel aldrig varit Texas ensamma huvudn\xc3\xa4ring. Innan oljeboomen var bomull delstatens fr\xc3\xa4msta n\xc3\xa4ring, liksom f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga andra sydstater._NEWLINE_Delstatens ekonomi, baserat p\xc3\xa5 2000 \xc3\xa5rs siffror, \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst baserad p\xc3\xa5 informationsteknik, olja och naturgas, energihandel, jordbruk och tillverkning. Staten har tv\xc3\xa5 ekonomiska centra, Houston och Dallas-Fort Worth. Houston \xc3\xa4r centrum f\xc3\xb6r handel kring petrokemi och biomedicin, och Dallas kring jordbruk och informationsteknik. St\xc3\xa4derna El Paso, Eagle Pass, och Laredo \xc3\xa4r extra viktiga p\xc3\xa5 grund av att de ligger p\xc3\xa5 gr\xc3\xa4nsen till Mexiko. _NEWLINE_Texas blev USA:s n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta delstat r\xc3\xa4knat i befolkning p\xc3\xa5 1990-talet, d\xc3\xa5 den passerade New York, och har en bruttonationalprodukt p\xc3\xa5 764 miljarder amerikanska dollar, den tredje h\xc3\xb6gsta i USA efter Kalifornien och New York. Om Texas vore en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig stat, skulle den vara den sjunde starkaste ekonomin i v\xc3\xa4rlden, efter Italien, men f\xc3\xb6re Kanada. Texas tillv\xc3\xa4xt s\xc3\xa4gs ofta bero p\xc3\xa5 tillg\xc3\xa4ngligheten till jobb, relativt billigt boende, avsaknaden av privat inkomstskatt, l\xc3\xa5ga f\xc3\xb6retagsskatter, l\xc3\xa5g inblandning fr\xc3\xa5n regeringen och ett f\xc3\xb6rdelaktigt klimat. \xc3\x85r 2012 befann sig 17,9% av befolkningen och ungef\xc3\xa4r var fj\xc3\xa4rde barn i delstaten under fattigdomsgr\xc3\xa4nsen. I skuggan av tillv\xc3\xa4xten anses delstaten ha mycket stora inkomstklyftor, en snabbt \xc3\xb6kande andel l\xc3\xa5gl\xc3\xb6nejobb och j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med andra delar av USA \xc3\xa4r den allm\xc3\xa4nfinansierade social v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden n\xc3\xa4stan obefintlig.'