b'\n_START_ARTICLE_\nAlaskaspov\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nTill storlek och form som en sm\xc3\xa5spov men den \xc3\xa4r n\xc3\xa5got gr\xc3\xb6vre och tyngre och v\xc3\xa4ger cirka 400\xc2\xa0gram men \xc3\xb6kar till mellan 600 och 750\xc2\xa0gram inf\xc3\xb6r sin l\xc3\xa5nga flytt. Den har en l\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 cirka 43\xc2\xa0cm och ett vingspann p\xc3\xa5 cirka 84\xc2\xa0cm och precis som hos de andra spovarna s\xc3\xa5 \xc3\xa4r honan st\xc3\xb6rre och har en n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre n\xc3\xa4bb. Den har f\xc3\xb6r spovar den typiska l\xc3\xa5nga ned\xc3\xa5tb\xc3\xb6jda n\xc3\xa4bben som p\xc3\xa5 sommaren har en rosa bas och m\xc3\xb6rk n\xc3\xa4bbspets, medan den om vintern \xc3\xa4r helm\xc3\xb6rk. _NEWLINE_I alla dr\xc3\xa4kter har den gr\xc3\xa5 ben, vit eller ljust beige undersida och \xc3\xb6vergump och en ljus stj\xc3\xa4rt med m\xc3\xb6rka tv\xc3\xa4rg\xc3\xa5ende streck. Ovansidan \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkt brun med inslag av gr\xc3\xa5tt och med stora sandf\xc3\xa4rgade prickar. Den har ett kraftigt ljust \xc3\xb6gonbrynsstreck i stark kontrast till sin m\xc3\xb6rka tygel. Den har m\xc3\xb6rk hj\xc3\xa4ssa och saknar sm\xc3\xa5spovens ljusa hj\xc3\xa4ssband. Br\xc3\xb6stet \xc3\xa4r streckat i gr\xc3\xa5tt och brunt. Dess undre vingt\xc3\xa4ckare \xc3\xa4r r\xc3\xb6dbruna i kontrast till de n\xc3\xa4rmast gr\xc3\xa5bl\xc3\xa5 pennorna. _NEWLINE_Alskaspoven har str\xc3\xa5liknande fj\xc3\xa4drar d\xc3\xa4r benen m\xc3\xb6ter kroppen och det \xc3\xa4r dessa som gett arten det engelska namnet Bristle-thighed Curlew.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4rldsbest\xc3\xa5ndet av alaskaspov \xc3\xa4r ganska litet och man r\xc3\xa4knar med att det finns cirka 7 000 - 10 000 individer. Den h\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 tundra vid endast tv\xc3\xa5 begr\xc3\xa4nsade omr\xc3\xa5den i Alaska; vid utloppet av Yukonfloden och p\xc3\xa5 Sewardhalv\xc3\xb6n. _NEWLINE_Den \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel och dess flyttv\xc3\xa4gar \xc3\xa4r inte helt utredda. Men man har fastslagit att vissa individer om h\xc3\xb6sten flyger sydv\xc3\xa4st \xc3\xb6ver Japan till Hawaii, Laysan\xc3\xb6arna, Linje\xc3\xb6arna och Marshall\xc3\xb6arna i Oceanien i Stilla havet. Den flyger d\xc3\xa5 minst 4000\xc2\xa0km nonstop och ibland upp till 6000\xc2\xa0km. Andra flyger direkt s\xc3\xb6derut \xc3\xb6ver Hawaii till Linje\xc3\xb6arna vid ekvatorn och \xc3\xb6gruppen Franska Polynesien cirka 2000\xc2\xa0km sydost om ekvatorn. Individerna som flyger den senare rutten och som \xc3\xb6vervintrar p\xc3\xa5 Franska Polynesien tillryggal\xc3\xa4gger en flytt nonstop p\xc3\xa5 upp till 9700\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nBeteende\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r ungarna \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r fem veckor g\xc3\xb6r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna sin h\xc3\xb6stflytt och l\xc3\xa4mnar ungarna att v\xc3\xa4xa till sig f\xc3\xb6r att sedan sj\xc3\xa4lva f\xc3\xb6reta sig h\xc3\xb6stflytten. Studier har visat att runt 50% av alaskaspovarna p\xc3\xa5 Laysan\xc3\xb6arna \xc3\xa4r flygof\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna under ruggningen vilket de \xc3\xa4r ensamma om bland alla vadarf\xc3\xa5glar. De juvenila f\xc3\xa5glarna stannar \xc3\xa5ret runt i sina vinterkvarter och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder till h\xc3\xa4ckningsplatserna vid tre \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1769 blev den k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r vetenskapen i och med att den f\xc3\xb6rsta alaskaspoven samlades in under James Cooks f\xc3\xb6rsta resa runt v\xc3\xa4rlden. F\xc3\xa5geln hittades p\xc3\xa5 Tahiti men dess h\xc3\xa4ckningsplats f\xc3\xb6rblev ok\xc3\xa4nd i mer \xc3\xa4n 150 \xc3\xa5r. Det f\xc3\xb6rsta boet hittades i bergen den 12 juni 1948 i omr\xc3\xa5det vid Yukonflodens nedre delar.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArtens v\xc3\xa4rldspopulation \xc3\xa4r liten och minskar i antal, troligen p\xc3\xa5 grund av predation och jakt i dess \xc3\xb6vervintringsomr\xc3\xa5de d\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligen \xc3\xb6ver h\xc3\xa4lften av de ruggande vuxna individerna \xc3\xa4r flygof\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna. Internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN listar den d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som s\xc3\xa5rbar (VU). V\xc3\xa4rldspopulationen uppskattas till 10.000 individer.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nDess vetenskapliga namn tahitiensis har den f\xc3\xa5tt av att den f\xc3\xb6rst hittades p\xc3\xa5 Tahiti.'