b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4stberlin\n_START_SECTION_\n\xc3\x85teruppbyggnad\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1950- och 1960-talet f\xc3\xb6ljde stora \xc3\xa5teruppbyggnadsprojekt i V\xc3\xa4stberlin och centrala delar som Zoologischer Garten omgestaltades. Till Interbau 1957 skapades det nya Hansaviertel genom en t\xc3\xa4vling 1952 d\xc3\xa4r 53 arkitekter fr\xc3\xa5n 13 l\xc3\xa4nder bj\xc3\xb6ds in att skapa moderna bostadshus. USA bidrog till Interbau med Kongresshalle och amerikanska pengar finansierade \xc3\xa4ven Amerika-Gedenkbibliothek i Kreuzberg, byggnader p\xc3\xa5 Freie Universit\xc3\xa4t (Henry-Ford-Bau) och Amerika-Haus._NEWLINE_Ett annat exempel \xc3\xa4r Ernst-Reuter-Platz som fick en modern utformning med omgivande h\xc3\xb6ghuskontor f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retag som Telefunken och IBM men \xc3\xa4ven Tekniska universitets institutioner. I andra fall restaurerades f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda byggnader. Bostadsomr\xc3\xa5den byggdes upp i 1950- och 1960-talsstil och b\xc3\xa4r \xc3\xa4n idag ofta plaketter med \xc3\xa5ret f\xc3\xb6r uppf\xc3\xb6randet. Stadens utveckling dominerades av tanken p\xc3\xa5 en stad anpassad till bilen (Autogerechte Stadt) fram till 1970-talet d\xc3\xa5 protesterna stoppade ytterligare byggnation av motorleder genom stadens innerstadsdelar. V\xc3\xa4stberlin fick genom stadsmotorv\xc3\xa4gen (die Stadtautobahn) Tysklands f\xc3\xb6rsta motorv\xc3\xa4g som gick centralt i stad._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det Neuer Westen runt Bahnhof Zoologischer Garten, Breitscheidplatz och Kurf\xc3\xbcrstendamm utvecklades till V\xc3\xa4stberlins nya centrum d\xc3\xa5 Berlins historiska centrum befann sig i den sovjetiska \xc3\xb6stra sektorn. P\xc3\xa5 Breitscheidplatz byggdes den nya kyrkan bredvid den f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda Ged\xc3\xa4chtniskirche och i n\xc3\xa4rheten Bikini-Haus och Schimmelpfenghaus (1957-60). 1965 stod Europa-Center klart vid Breitscheidplatz, ett stort komplex med restauranger, butiker och bio vars h\xc3\xb6ghusdel blev ett landm\xc3\xa4rke i City-West. Berlins situation gjorde att V\xc3\xa4sttyskland subventionerade bland annat boende och gjorde satsningar som byggandet av ICC Berlin och utbyggnaden av tunnelbanan under 1970-talet med flera arkitektoniskt intressanta stationer av Rainer G. R\xc3\xbcmmler. I V\xc3\xa4stberlins ytterkanter byggdes under 1960- och 1970-talet f\xc3\xb6rorter som Gropiusstadt, M\xc3\xa4rkisches Viertel och Falkenhagener Feld.\n_START_SECTION_\nEn v\xc3\xa4stlig \xc3\xb6 i \xc3\xb6st\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4stberlin blev en v\xc3\xa4stlig \xc3\xb6 bakom j\xc3\xa4rnrid\xc3\xa5n och har kallats \xc3\x96n i det r\xc3\xb6da havet, Frontstadt och Frihetens fyrtorn. Redan 1948 blev ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6bor \xe2\x80\x93 Insulaner \xe2\x80\x93 ett begrepp f\xc3\xb6r (v\xc3\xa4st-)berlinarna. Begreppet skapades i G\xc3\xbcnter Neumann kabaretts\xc3\xa4ndning "Club der Insulaner" vars \xc3\xa5terkommande melodi "Insulanerlied" fick f\xc3\xa4ste. Politikens vilja att visa upp framg\xc3\xa5ng skapade vad som kallats V\xc3\xa4sts skyltf\xc3\xb6nster (Schaufenster des Westens). Prestigefyllda byggnader skapades och Kurf\xc3\xbcrstendamm blev V\xc3\xa4stberlins paradgata med sina exklusiva butiker och utest\xc3\xa4llen. V\xc3\xa4stberlin saknade restriktioner f\xc3\xb6r barer och n\xc3\xb6jesinr\xc3\xa4ttningars \xc3\xb6ppettider, en gest fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rbundsregeringen f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra livet l\xc3\xa4ttare att leva bakom murarna, vilket fick till f\xc3\xb6ljd att V\xc3\xa4stberlin som en av f\xc3\xa5 st\xc3\xa4der i v\xc3\xa4rlden hade dygnet runt-\xc3\xb6ppna krogar och fick rykte om sig som n\xc3\xb6jesmetropol. Nattklubbs\xc3\xa4garen Rolf Eden har kommit att symbolisera n\xc3\xb6jeslivets V\xc3\xa4stberlin.\n_START_SECTION_\nStudentrevolter\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga gamla berlinare kom att l\xc3\xa4mna staden efter kriget och ist\xc3\xa4llet flyttade m\xc3\xa5nga studenter till staden f\xc3\xb6r det subventionerade boendet och f\xc3\xb6r att slippa g\xc3\xb6ra v\xc3\xa4rnplikt i Bundeswehr. V\xc3\xa4stberlin hade tv\xc3\xa5 universitet, TU Berlin i centrum och Freie Universit\xc3\xa4t i Dahlem. Fr\xc3\xa5n 1968 blev V\xc3\xa4stberlin centrum f\xc3\xb6r studentrevolterna (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r 68-v\xc3\xa4nstern) som utgick fr\xc3\xa5n Freie Universit\xc3\xa4t Berlin och som hade sitt centrum i stadsdelen Charlottenburg. En annan br\xc3\xa4nnpunkt var Axel Springer AG:s huvudkontor p\xc3\xa5 Kochstrasse i Kreuzberg. En h\xc3\xa4ndelse som r\xc3\xb6rde upp och aktiverade studentr\xc3\xb6relsen skedde 2 juni 1967 d\xc3\xa5 den pacifistiske studenten Benno Ohnesorg blev skjuten av polisen vid en demonstration mot shahen av Irans bes\xc3\xb6k i n\xc3\xa4rheten av Deutsche Oper Berlin. 11 augusti 1968 sk\xc3\xb6ts studentledaren Rudi Dutschke p\xc3\xa5 Kurf\xc3\xbcrstendamm. F\xc3\xb6rutom personer ur R\xc3\xb6da arm\xc3\xa9-fraktionen fanns i V\xc3\xa4stberlin \xc3\xa4ven 2 juni-r\xc3\xb6relsen som tagit sitt namn efter Benno Ohnesorgs d\xc3\xb6dsdatum._NEWLINE_I slutet av 1970-talet utvecklades en f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis stor och aktiv husockupationsr\xc3\xb6relse i \xc3\xb6stra Kreuzberg i det gamla postomr\xc3\xa5det SO 36. I december 1980 skedde sv\xc3\xa5ra sammandrabbningar mellan husockupanter och polisen ("Schlacht am Fraenkelufer"). 1 maj utvecklades till en \xc3\xa5rlig f\xc3\xb6r sammandrabbningar mellan demonstranter och poliser i Kreuzberg. 1987 br\xc3\xa4ndes en Bolle-matmarknad ner under 1 maj-oroligheter i Kreuzberg.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa4starbetare\n_START_PARAGRAPH_\nTill Berlin kom ocks\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga g\xc3\xa4starbetare under 1960-talet. Bland de stora industrierna i V\xc3\xa4stberlin h\xc3\xb6rde Siemens AG, AEG, Osram, DeTeWe och Telefunken som hade st\xc3\xa4ndigt behov av arbetskraft fram till 1970-talet d\xc3\xa5 V\xc3\xa4stberlin b\xc3\xb6rjade tappa sina industrier. Till dessa finmekaniska industrier anst\xc3\xa4lldes kvinnor som ans\xc3\xa5gs ha b\xc3\xa4ttre fingerf\xc3\xa4rdighet. I innerstadsdelar som Kreuzberg, Neuk\xc3\xb6lln och Wedding fanns vid denna tid m\xc3\xa5nga billiga gamla l\xc3\xa4genheter som blev hem f\xc3\xb6r g\xc3\xa4starbetarna och deras familjer. Den st\xc3\xb6rsta gruppen var de turkiska g\xc3\xa4starbetare. De kom att ers\xc3\xa4tta m\xc3\xa5nga av arbetarna fr\xc3\xa5n \xc3\x96stberlin som efter Berlinmurens uppf\xc3\xb6rande 1961 inte l\xc3\xa4ngre kunde arbeta p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stsidan.\n_START_SECTION_\nFyrmaktsavtalet och stagnation\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 1950- och 1960-talets kriser med sitt crescendo i Berlinkrisen 1961 f\xc3\xb6ljde n\xc3\xa4rmanden mellan \xc3\xb6st och v\xc3\xa4st. \xc3\x85r 1972 skrev de fyra segrarmakterna fr\xc3\xa5n andra v\xc3\xa4rldskriget under Fyrmaktsavtalet, som f\xc3\xb6renklade relationerna mellan V\xc3\xa4st- och \xc3\x96stberlin. Ett annat viktigt avtal var Transitavtalet som f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade kommunikationerna mellan V\xc3\xa4sttyskland och V\xc3\xa4stberlin genom DDR._NEWLINE_Samtidigt blir bilden av V\xc3\xa4stberlin mer negativ d\xc3\xa4r staden upplevdes stagnera och f\xc3\xb6rfalla. De stora statliga subventionerna till staden blev ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r negativa konnotationer. V\xc3\xa4stberlins styrning under de v\xc3\xa4stallierade blev ocks\xc3\xa5 en anakronism och staden l\xc3\xa5g avsides och s\xc3\xa5gs som provinsiell. V\xc3\xa4stberlin blir ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r en politik med korruption och nepotism med flera politiska skandaler, bland annat vid byggandet av Steglitzer Kreisel (Kreiselaff\xc3\xa4ren). Denna och ytterligare skandaler som Garski-aff\xc3\xa4ren, Antes-skandalen ledde till begreppet "Berliner Filz" som beteckning f\xc3\xb6r de n\xc3\xa4ra kopplingar mellan politik och n\xc3\xa4ringsliv, inte minst till byggbranschen som ledde till flera bygg- och mutskandaler. Garski-aff\xc3\xa4ren ledde till att regerande borgm\xc3\xa4staren Dietrich Stobbe tvingades avg\xc3\xa5._NEWLINE_Diskoteksbombningen i V\xc3\xa4stberlin 1986 var en terroristattack 5 april mot diskoteket La Belle som var popul\xc3\xa4rt bland amerikanska soldater. En bomb exploderade under ett bord i n\xc3\xa4rheten av diskjockeyns b\xc3\xa5s. En turkisk kvinna d\xc3\xb6dades, liksom tv\xc3\xa5 amerikanska bef\xc3\xa4l och 230 personer skadades, bland annat drygt 50 amerikanska soldater._NEWLINE_1984-1987 arrangerades \xc3\xa4ven den stora arkitektur- och stadsplaneringsutst\xc3\xa4llningen Internationale Bauausstellung 1987 i V\xc3\xa4stberlin d\xc3\xa4r flera nya byggnader v\xc3\xa4xte fram i innerstadsdelarna, men samtidigt togs det historiska Berlin till vara mer \xc3\xa4n vad som gjorts under de tidigare efterkrigstida byggnationerna. 1987 firade V\xc3\xa4stberlin (och \xc3\x96stberlin) Berlins 750-\xc3\xa5rsjubileum. I V\xc3\xa4stberlin skapades bland annat en boulevard av skulpturer p\xc3\xa5 Kurf\xc3\xbcrstendamm och i b\xc3\xa5de \xc3\xb6st och v\xc3\xa4st restaurerades tunnelbanestationer och pendelt\xc3\xa5gsstationer._NEWLINE_I talet Riv denna mur vid Brandenburger Tor, alldeles vid Berlinmuren den 12 juni 1987 uppmanade Ronald Reagan Sovjetunionens ledare Michail Gorbatjov att riva muren som en symbol f\xc3\xb6r hans vilja att \xc3\xb6ka friheten i \xc3\x96steuropa.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nDelningen f\xc3\xb6rde med sig att Rathaus Sch\xc3\xb6neberg blev politiskt centrum som s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r V\xc3\xa4stberlins delstatsparlament och senaten.  Regerande borgm\xc3\xa4stare i Berlin blev ben\xc3\xa4mningen p\xc3\xa5 V\xc3\xa4stberlins regeringschef. I V\xc3\xa4stberlin styrde senaten som bestod av den regerande borgm\xc3\xa4staren och senatorerna. Titeln regerande borgm\xc3\xa4stare b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas i V\xc3\xa4stberlin 1948 och ersatte d\xc3\xa5 titeln \xc3\xb6verborgm\xc3\xa4stare (Oberb\xc3\xbcrgermeister). Efter Berlins enande har titeln fortsatt att anv\xc3\xa4ndas._NEWLINE_Bland Berlins regerande borgm\xc3\xa4stare blev Willy Brandt senare f\xc3\xb6rbundskansler och Richard von Weizs\xc3\xa4cker f\xc3\xb6rbundspresident. V\xc3\xa4stberlins sista regerande borgm\xc3\xa4stare var Walter Momper.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nI V\xc3\xa4stberlin satsades stora resurser p\xc3\xa5 kultur och kulturinstitutioner. Berliner Festspiele och Berlinale startade p\xc3\xa5 1950-talet. Kulturforum i Tiergarten skapades, ursprungligen t\xc3\xa4nkt som ett kulturcentrum f\xc3\xb6r hela Berlin. I anslutning byggdes Hans Scharouns Berliner Philharmonie, Mies van der Rohes Neue Nationalgalerie samt Neue Staatsbibliothek. De blev ers\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6r motsvarande institutioner p\xc3\xa5 \xc3\xb6stsidan som existerande sedan innan delningen. Philharmonin fick en internationell storstj\xc3\xa4rna i dirigenten Herbert von Karajan._NEWLINE_Statliga subventioner och satsningar p\xc3\xa5 kultur gjorde att m\xc3\xa5nga artister och konstn\xc3\xa4rer s\xc3\xb6kte sig till V\xc3\xa4stberlin eller gjorde g\xc3\xa4stspel. Flera v\xc3\xa4rldsartister, till exempel David Bowie och Lou Reed, lockades till Berlin med dess speciella k\xc3\xa4nsla. Flera ber\xc3\xb6mda album fr\xc3\xa5n sent 1970-tal \xc3\xa4r inspelade i V\xc3\xa4stberlin, bland annat Bowies Berlintrilogi som spelades in vid Hansa Tonstudio._NEWLINE_1988 var V\xc3\xa4stberlin europeisk kulturhuvudstad.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4stberlins legala status\n_START_PARAGRAPH_\nDe tre v\xc3\xa4stmakterna hade den slutliga politiska makten i staden. \xc3\x84ven om parlamentet, Abgeordnetenhaus, r\xc3\xb6stade igenom lagar hade v\xc3\xa4stmakterna och deras respektive \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare det slutgiltiga ordet genom Allierade kontrollr\xc3\xa5det. Detta g\xc3\xa4llde bland annat lagen om v\xc3\xa4rnplikt som inte g\xc3\xa4llde i V\xc3\xa4stberlin. Berlins regerande borgm\xc3\xa4stare var ocks\xc3\xa5 tvungen att godk\xc3\xa4nnas av v\xc3\xa4stmakterna som ockupationsstyrkor efter att val genomf\xc3\xb6rts. \xc3\x84ven om Sovjetunionen ans\xc3\xa5g att ockupation av \xc3\x96stberlin tog slut s\xc3\xa5g v\xc3\xa4stmakterna fortsatt Berlin som en ockuperat stad i fyra sektorer. Detta visades bland annat i att milit\xc3\xa4rer fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da sidor kunde passera gr\xc3\xa4nsen och patrullera p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor Berlinmuren. V\xc3\xa4stberlin kom att f\xc3\xb6rbli en milit\xc3\xa4r ockupationszon fram till den 3 oktober 1990 d\xc3\xa5 Tyskland \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades._NEWLINE_Staden r\xc3\xa4knades tekniskt som en delstat i V\xc3\xa4sttyskland och medborgarna innehade v\xc3\xa4sttyska medborgarskap, men omfattades samtidigt av speciallagar och f\xc3\xb6rordningar. V\xc3\xa4stberlin kvarstod hela tiden formellt under de allierades styre. V\xc3\xa4stberlinarna kunde inte heller r\xc3\xb6sta i f\xc3\xb6rbundsdagsvalen och deras representation i F\xc3\xb6rbundsdagen inskr\xc3\xa4nkte sig till 20 platser utan r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. D\xc3\xa4remot kunde v\xc3\xa4stberlinare r\xc3\xb6stas in i f\xc3\xb6rbundsdagen, vilket bland annat Willy Brandt gjordes._NEWLINE_V\xc3\xa4stberlins speciella status gjorde att en rad regler och f\xc3\xb6rordningar fanns; Lufthansa fick inte flyga till Berlin f\xc3\xb6r det var f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llet flygbolag fr\xc3\xa5n de fyra segrarmakterna, det fanns ingen v\xc3\xa4rnplikt och v\xc3\xa4sttyska banker hade speciella dotterbolag med egna namn i staden, till exempel hette Commerzbank i V\xc3\xa4stberlin Berliner Commerzbank. Den v\xc3\xa4sttyska f\xc3\xb6rbundspresidenten var enbart g\xc3\xa4st vid residenset Schloss Bellevue.\n_START_SECTION_\nExklaver\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4stberlins gr\xc3\xa4nser var desamma som skapats i samband med skapandet av Stor-Berlin 1920. Sektorernas gr\xc3\xa4ns utgick fr\xc3\xa5n stadsdelsomr\xc3\xa5denas. En \xc3\xa4ndring f\xc3\xb6ljde n\xc3\xa4r flygf\xc3\xa4ltet i Gatow blev brittiskt och samtidigt blev flygf\xc3\xa4ltet i Staaken sovjetiskt. Detta, tillsammans med geografiska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar, f\xc3\xb6rde med sig en komplicerad situation med exklaver i ett V\xc3\xa4stberlin omg\xc3\xa4rdat av \xc3\x96sttyskland. Bland annat kom Staakens v\xc3\xa4stra del att hamna under Sovjetunionen de facto medan resterande del av Staaken l\xc3\xa5g i V\xc3\xa4stberlin (Spandau) och formellt l\xc3\xa5g hela Staaken i den brittiska sektorn. 1952 kom v\xc3\xa4stra Staaken att administreras av distriktet Nauen i \xc3\x96sttyskland._NEWLINE_I samband med Fyrmaktsavtalet 1971 genomf\xc3\xb6rdes de f\xc3\xb6rsta markbytena mellan V\xc3\xa4stberlin och \xc3\x96sttyskland.\n_START_SECTION_\nKommunikationer\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4stberlin hade tv\xc3\xa5 civila flygplatser: Tegel och Tempelhof. Tempelhof var indelad i en amerikansk milit\xc3\xa4r del och en civil del. Tegel byggdes ut p\xc3\xa5 1970-talet och tog stora delar av den civila trafiken fr\xc3\xa5n Tempelhof. Bahnhof Berlin Zoologischer Garten fungerade som V\xc3\xa4stberlins centralstation._NEWLINE_Kollektivtrafiken bedrevs av BVG och innefattade tunnelbana och bussar sedan sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen lagts ned 1967. Pendelt\xc3\xa5gen S-Bahn k\xc3\xb6rdes av \xc3\xb6sttyska Deutsche Reichsbahn och bojkottades av en majoritet av v\xc3\xa4stberlinarna. Under 1980-talet k\xc3\xb6rdes projektet M-Bahn i V\xc3\xa4stberlin._NEWLINE_V\xc3\xa4stberlin enda motorv\xc3\xa4gsstr\xc3\xa4cka innefattande AVUS. Motorv\xc3\xa4gen blev d\xc3\xa5 en viktig f\xc3\xb6rbindelse f\xc3\xb6r transittrafiken som skulle fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4stberlin och ut mot Berliner Ring som d\xc3\xa5 tillh\xc3\xb6rde DDR. Trafik fr\xc3\xa5n V\xc3\xa4stberlin som skulle till det d\xc3\xa5varande V\xc3\xa4sttyskland anv\xc3\xa4nde d\xc3\xa5 ofta denna v\xc3\xa4g.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4stberlin idag\n_START_PARAGRAPH_\nBerlins stadsmuseum hade 2014-2015 en utst\xc3\xa4llning om V\xc3\xa4stberlin, West:Berlin - eine Insel auf der Suche nach dem Festland. Till utst\xc3\xa4llningen f\xc3\xb6ljde ett ramprogram som tog upp olika aspekter, bland annat den tysk-amerikanska v\xc3\xa4nskapen och V\xc3\xa4stberlin som en biotop. AlliiertenMuseum visar v\xc3\xa4stmakternas historia i staden 1945\xe2\x80\x931994.'