b'\n_START_ARTICLE_\nCun Mula\n_START_SECTION_\nBerlinkongressen\n_START_PARAGRAPH_\nCun Mula var en av de 15 delegater fr\xc3\xa5n Prizrenligan som skickades till Berlinkongressen 1878 f\xc3\xb6r att prata om stormakternas planer att skapa en albansk stat. Med p\xc3\xa5 m\xc3\xb6tet var \xc3\xa4ven tre vakter fr\xc3\xa5n Mir\xc3\xabdita-omr\xc3\xa5det. De katolska delegaterna var Cun Mula fr\xc3\xa5n Hoti, Baca Kurti fr\xc3\xa5n Gruda, Marash Dashi fr\xc3\xa5n Shkreli, Cil Vuksani fr\xc3\xa5n Kastrati, Mark Lula fr\xc3\xa5n Shala, Mark Kola fr\xc3\xa5n Shoshi och Con Geda fr\xc3\xa5n Shllaku. Cun Mula gick med Prizrenligan efter Berlinkongressens beslut att ge de albanska territorierna Hoti, Gruda, Plav, Gusinje, och Kastrati till Montenegro. N\xc3\xa4r Nikola I av Montenegro f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte invadera dessa territorier svarade Cun Mula och malesorerna med v\xc3\xa4pnat motst\xc3\xa5nd. De vann mot montenegrinerna under Slaget vid Arzhanica. Detta slag n\xc3\xa4mns i albansk malesor-poesi.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa4r aktivitet\n_START_PARAGRAPH_\nOlika indicier talar f\xc3\xb6r att Cun Mula deltog som legosoldat under det Osmanska riket i Krimkriget och Morea. Mulas framg\xc3\xa5ng i dessa omr\xc3\xa5den gav honom ett rykte och han valdes till representant f\xc3\xb6r Prizrenligan som h\xc3\xb6lls \xc3\xa5r 1878 under Iljaz Pash Dibra. I ensemblen valdes Mula till f\xc3\xb6rsvarsledare. N\xc3\xa4r Montenegrinera anf\xc3\xb6ll vid Arzhanica bron, svarade Cun Mula och hans malesorer med attack och de besegrade den Montenegrinska armen "Kegasi". N\xc3\xa4r Osmanerna ville ge upp albanska omr\xc3\xa5den till Montenegro gjorde malesorerna samma sak och vann. Ett av Cun Mulas viktigaste slag var vid Kastrat, Bajze, d\xc3\xa4r malesorerna stred mot de osmanska styrkorna ledda av Bedri Pasha. Cun Mula bad kapten Sokol Beg Hodo om vapen och m\xc3\xa4n. Bedri Pasha, tagen av hur malesorerna v\xc3\xa4grade ge upp, tog till retr\xc3\xa4tt och l\xc3\xa4t Cun Mula vandra \xc3\xb6ppet. Slaget n\xc3\xa4mns ofta i recitationer av lahut\xc3\xb6rer. Trots Mulas milit\xc3\xa4ra aktivitet var han k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att vara en vis och respektabel ledare vid olika juridiska situationer vad g\xc3\xa4llde stammarna. Han skapade till exempel fred mellan h\xc3\xb6vdingarna i Lezha och Mirdit\xc3\xab som under en l\xc3\xa5ng tid stridit om territorium.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb6d\n_START_PARAGRAPH_\nCun Mula dog 1896 vid 76 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder och begravdes med stor \xc3\xa4ra i Hoti-provinsen. Hans sonson, Deli Meta, fortsatte kampen f\xc3\xb6r den albanska frihetskampen. Meta fortsatte kampen mot serberna och montenegrinerna mellan 1912 och 1918 i Slaget vid Qytezes, Nen-Helmesi, i Grabanici. Han stred \xc3\xa4ven i Koplik 1912 n\xc3\xa4r montenegrinerna ville invadera Shkodra. Hans son, Mul Bajraktari, stred med Luc Nishi, fr\xc3\xa5n Ded Gjon Lulis stam. Kung Nicolas den f\xc3\xb6rste av Montenegro f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte flera g\xc3\xa5nger muta Cun Mulas familj men familjen v\xc3\xa4grade. I ett tal som kungen h\xc3\xb6ll sade han "Jag k\xc3\xa4nner tv\xc3\xa5 albaner som jag fruktar; Bajraktaren av Hoti Deli Meta, som \xc3\xa4r muslim som vaktar en katolsk provins och bajraktaren i Gruda, som \xc3\xa4r katolik som vaktar en muslimsk provins. I sv\xc3\xa5ra tider \xc3\xa4r de bundna."\n_START_SECTION_\nFamilj\n_START_PARAGRAPH_\nHans \xc3\xa4ttlingar i Montenegro \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda genom den slaviska varianten av namnet Cunmuljaj (albanska: Cunmulaj) eller \xc4\x8cunmuli\xc4\x87.'