b'\n_START_ARTICLE_\nImproperierna\n_START_PARAGRAPH_\nImproperierna (av latin improperia \xe2\x80\x99f\xc3\xb6rebr\xc3\xa5elser\xe2\x80\x99) \xc3\xa4r ett liturgiskt parti, oftast sjunget, som ing\xc3\xa5r i l\xc3\xa5ngfredagens huvudgudstj\xc3\xa4nst. Texten anv\xc3\xa4nds i den romersk-katolska kyrkan och i en del protestantiska. De ortodoxa kyrkorna har liknande texter. _NEWLINE_S\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r en l\xc3\xa5ng v\xc3\xa4xels\xc3\xa5ng med r\xc3\xb6tter i 800-talet. Den brukas under passionstiden och inneh\xc3\xa5ller Kristi t\xc3\xa4nkta f\xc3\xb6rebr\xc3\xa5elser mot folket f\xc3\xb6r att det bel\xc3\xb6nat Guds v\xc3\xa4lg\xc3\xa4rningar med lidande. Originaltexten har i vissa protestantiska kretsar sedan 1960-talet kritiserats f\xc3\xb6r att vara antisemitisk men ingen s\xc3\xa5dan tolkningshistoria av texten (Mika 6:3 i Bibeln och Torah) har kunnat bel\xc3\xa4ggas. Tolkningen har i st\xc3\xa4llet historiskt varit att Kristus anklagar den kristne deltagaren i l\xc3\xa5ngfredagsliturgin._NEWLINE_S\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6ljs av Crux fidelis (p\xc3\xa5 svenska H\xc3\xb6ga kors). F\xc3\xb6rutom gregoriansk musik till s\xc3\xa5ngen och hymnen finns bl.a. Palestrinas ber\xc3\xb6mda tons\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r k\xc3\xb6r.'