b"\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Lorenzo Bernini\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt och tidig karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Lorenzo Bernini var son till Pietro Bernini, som var skulpt\xc3\xb6r och verksam i Neapel. \xc3\x85r 1605 flyttade familjen Bernini till Rom, d\xc3\xa4r fadern Pietro snart fick i uppdrag att utf\xc3\xb6ra en stor relief f\xc3\xb6r basilikan Santa Maria Maggiore f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande Jungfru Marie himmelsf\xc3\xa4rd. Pietro Bernini fick en beskyddare och best\xc3\xa4llare i kardinal Scipione Borghese, f\xc3\xb6r vilken han visade upp sin sons br\xc3\xa5dmogna talang._NEWLINE_Rom var under 1600-talets f\xc3\xb6rsta decennium ett centrum f\xc3\xb6r ivrig konstn\xc3\xa4rlig verksamhet. Det klassiska arvet f\xc3\xb6rvaltades av bland andra Annibale Carracci, medan de begynnande str\xc3\xb6mningarna betr\xc3\xa4ffande realism och naturalism f\xc3\xb6rdes fram av Caravaggio och hans efterf\xc3\xb6ljare._NEWLINE_Enligt Filippo Baldinucci, som 1682 publicerade den f\xc3\xb6rsta biografin \xc3\xb6ver Bernini, Vita del Cavaliere Gio Lorenzo Bernini, utf\xc3\xb6rde Bernini sin f\xc3\xb6rsta skulptur vid \xc3\xa5tta \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Baldinucci anger att denna utgjordes av ett barnhuvud som skulle ha imponerat p\xc3\xa5 alla._NEWLINE_Bernini fick sin grundl\xc3\xa4ggande skolning i faderns verkstad, d\xc3\xa4r han s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6ljde arbetet med reliefen f\xc3\xb6r Santa Maria Maggiore. \xc3\x85r 1605 uppsteg Paulus V p\xc3\xa5 p\xc3\xa5vestolen, och enligt Baldinucci skall den unge Bernini cirka \xc3\xa5r 1611 f\xc3\xb6r p\xc3\xa5ven ha ritat aposteln Paulus. P\xc3\xa5ven blev s\xc3\xa5 \xc3\xb6verv\xc3\xa4ldigad att han gav kardinal Maffeo Barberini (sedermera p\xc3\xa5ve Urban VIII) i uppdrag att personligen \xc3\xb6vervaka ynglingens konstn\xc3\xa4rliga utbildning. Berninis f\xc3\xb6rsta daterbara skulptur anses vara utf\xc3\xb6rd 1611 eller m\xc3\xb6jligen \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5. I denna skulptur, Geten Amalthea givande di \xc3\xa5t barnet Jupiter och en satyr, m\xc3\xa4rks inspiration fr\xc3\xa5n hellenistisk skulptur._NEWLINE_Omkring 1611\xe2\x80\x931613 h\xc3\xb6gg Bernini tv\xc3\xa5 puttiskulpturer: Putto lekande med en drake och Putto biten av en delfin. Denna tematik g\xc3\xa5r tillbaka p\xc3\xa5 ett omtyckt skulpturmotiv i ren\xc3\xa4ssansens tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar, en tradition som hade inletts av Donatello och utvecklats av Andrea del Verrocchio. Berninis f\xc3\xb6rsta utvecklingsfas som skulpt\xc3\xb6r anses ha avslutats omkring 1616 med den lekfulla Tv\xc3\xa5 putti som retas med en faun. Tv\xc3\xa5 byster, som tidigare varit av oklar attribuering, har genom noggrann stilanalys kunnat tillskrivas den unge Bernini och h\xc3\xb6r till denna tidiga period. Den ena f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Giovanni Battista Santoni (d\xc3\xb6d 1592), biskop av Tricarico, den andra avbildar den framst\xc3\xa5ende kirurgen Antonio Coppola (d\xc3\xb6d 1612), verksam vid det florentinska sjukhuset i Rom. B\xc3\xa4gge bysterna anses ha utf\xc3\xb6rts cirka 1612.\n_START_SECTION_\nDe stora skulpturuppdragen\n_START_PARAGRAPH_\nDen unge Bernini f\xc3\xa5ngade kardinal Borgheses uppm\xc3\xa4rksamhet, och denne best\xc3\xa4llde fyra skulpturgrupper f\xc3\xb6r sin villa p\xc3\xa5 Quirinalen. Den f\xc3\xb6rsta, Aeneas, Anchises och Ascanius (1618\xe2\x80\x931619), skildrar den mytologiske gestalen Aeneas som p\xc3\xa5 sina skuldror b\xc3\xa4r sin gamle blinde far Anchises fr\xc3\xa5n det brinnande Troja. Bredvid g\xc3\xa5r Aeneas son Ascanius b\xc3\xa4rande den heliga elden. I skulpturen m\xc3\xa4rks det manieristiska inflytandet, s\xc3\xa4rskilt i den spiralformiga kompositionen och de oproportionellt l\xc3\xa5nga extremiteterna._NEWLINE_Med den andra skulpturgruppen, Pluto och Proserpina (1621\xe2\x80\x931622), framst\xc3\xa4ller Bernini Plutos dramatiska bortr\xc3\xb6vande av Proserpina. Den f\xc3\xb6rtvivlade Proserpina f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves k\xc3\xa4mpa sig ur Plutos fasta grepp. Bernini fann sannolikt inspiration i Giambolognas skulptur Sabinskornas bortr\xc3\xb6vande fr\xc3\xa5n 1580-talet._NEWLINE_Apollo och Daphne (1622\xe2\x80\x931625) uppvisar tydliga influenser fr\xc3\xa5n antikens skulptur, i synnerhet fr\xc3\xa5n Apollo di Belvedere, en romersk kopia av en grekisk bronsskulptur fr\xc3\xa5n cirka 320 f\xc3\xb6re Krisus. Bernini \xc3\xa5dagal\xc3\xa4gger i denna skulptur sin tekniska virtuositet, sin f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att mejsla och slipa vit marmor till en skepnad av kroppshull, h\xc3\xa5r och draperingar. Bernini har f\xc3\xa5ngat det \xc3\xb6gonblick d\xc3\xa5 den sk\xc3\xb6na nymfen Dafne, jagad av den amor\xc3\xb6se Apollon, f\xc3\xb6rvandlas till ett lagertr\xc3\xa4d. Dafne hade bett gudarna att p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5 undkomma den entr\xc3\xa4gne Apollon och bevara sin jungfrudom._NEWLINE_Den sista av kardinal Borgheses best\xc3\xa4llningar, David (1623\xe2\x80\x931624), visar den unge David som med beslutsamhet och energi g\xc3\xb6r slungan beredd inf\xc3\xb6r m\xc3\xb6tet med den filisteiske j\xc3\xa4tten Goljat. Med sammanpressade l\xc3\xa4ppar g\xc3\xb6r sig David redo f\xc3\xb6r strid._NEWLINE_Under p\xc3\xa5ven Urban VIII:s pontifikat (1623\xe2\x80\x931644) var Bernini Roms mest best\xc3\xa4llde konstn\xc3\xa4r och fullbordade tillsammans med sina assistenter och elever en stor m\xc3\xa4ngd uppdrag i Peterskyrkan, bland annat h\xc3\xb6galtarets 30 meter h\xc3\xb6ga baldakin med sv\xc3\xa4ngda kolonner._NEWLINE_I juli 1650 fick Bernini i uppdrag att utf\xc3\xb6ra en byst \xc3\xb6ver Francesco I d'Este (1610\xe2\x80\x931658), hertig av Modena. Trots att Bernini aldrig tr\xc3\xa4ffade hertigen utan endast hade m\xc3\xa5lade portr\xc3\xa4tt som f\xc3\xb6rlagor till sin byst, lyckas han frammana n\xc3\xa4rvaron av en hel gestalt trots att den endast best\xc3\xa5r av ett huvud och arml\xc3\xb6sa skuldror. Draperingens dramatiska utf\xc3\xb6rande och hertigens lockiga h\xc3\xa5r \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt skickligt framst\xc3\xa4llda._NEWLINE_Berninis skulpturala m\xc3\xa4sterverk anses vara Den heliga Teresas extas (1647\xe2\x80\x931652) i Cornaro-kapellet i kyrkan Santa Maria della Vittoria p\xc3\xa5 Quirinalen. Skulpturen framst\xc3\xa4ller det spanska karmelithelgonet Teresa av \xc3\x81vila i meditativ extas. En \xc3\xa4ngel skall just genomborra hennes hj\xc3\xa4rta med den gudomliga k\xc3\xa4rlekens pil. I Cornaro-kapellet sammanf\xc3\xb6r Bernini skulptur, arkitektur, freskm\xc3\xa5leri och stuckatur till en v\xc3\xa4lavv\xc3\xa4gd helhet._NEWLINE_P\xc3\xa5 sin \xc3\xa5lders h\xc3\xb6st utf\xc3\xb6rde Bernini skulpturen Saliga Ludovica Albertoni (1671\xe2\x80\x931674), placerad i kyrkan San Francesco a Ripa i Trastevere.\n_START_SECTION_\nInnovationer inom skulpturen\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Lorenzo Bernini anv\xc3\xa4nde i stor utstr\xc3\xa4ckning f\xc3\xa4rgens och ljusets inverkan f\xc3\xb6r att accentuera sina skulpturala verk. Polykrom marmor hade tidigare f\xc3\xb6rekommit mycket sparsamt inom europeisk skulptur, men under det sena 1500-talet kom den polykroma marmorn p\xc3\xa5 modet inom bystskulpturen; man kombinerade vita marmorhuvuden och flerf\xc3\xa4rgade \xc3\xb6verkroppar. I sin dagbok n\xc3\xa4mner den franske mecenaten Paul Fr\xc3\xa9art, Sieur de Chantelou, att Bernini sj\xc3\xa4lv ans\xc3\xa5g att skulpt\xc3\xb6rens sv\xc3\xa5raste uppgift var att f\xc3\xb6rmedla intrycket av f\xc3\xa4rgeffekt i den vita marmorn._NEWLINE_I Berninis gravmonument \xc3\xb6ver p\xc3\xa5ven Urban VIII i Peterskyrkan \xc3\xa4r den polykroma ansatsen s\xc3\xa4rskilt tydlig. Det kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med det tidigare monumentet \xc3\xb6ver Paulus III av Guglielmo della Porta, men Bernini etablerar en tydligare distinktion mellan de vita och de m\xc3\xb6rka inslagen i sitt monument. De delar av gravmonumentet, som \xc3\xa4r direkt f\xc3\xb6rknippade med den d\xc3\xb6de p\xc3\xa5ven \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda i m\xc3\xb6rk, delvis f\xc3\xb6rgylld brons. De allegoriska skulpturerna \xc3\xb6ver K\xc3\xa4rleken och R\xc3\xa4ttvisan, som flankerar p\xc3\xa5vens sarkofag, \xc3\xa4r utf\xc3\xb6rda i vit marmor och kontrasterar starkt mot p\xc3\xa5vens m\xc3\xb6rka bronsstaty._NEWLINE_Interaktionen mellan olika f\xc3\xa4rgteman \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5taglig i Berninis skulpturala m\xc3\xa4sterverk Den heliga Teresas extas (1647\xe2\x80\x931652) i Cornaro-kapellet i kyrkan Santa Maria della Vittoria. Kontrasten \xc3\xa4r stark mellan sj\xc3\xa4lva skulpturgruppen i vit marmor, \xc3\xa4ngeln som \xc3\xa4r i f\xc3\xa4rd med att genomborra Teresas hj\xc3\xa4rta med den gudomliga k\xc3\xa4rlekens pil, och de flankerande parst\xc3\xa4llda marmorkolonnerna. Scenen \xc3\xa4ger rum p\xc3\xa5 ett stort moln mot en bakgrund av regnb\xc3\xa5gsskimrande alabaster. F\xc3\xb6rutom riktat ljus fr\xc3\xa5n str\xc3\xa5lkastare upplyses skulpturen av dagsljus fr\xc3\xa5n ett dolt f\xc3\xb6nster bakom ett kr\xc3\xb6nande pediment. H\xc3\xb6gre upp i kapellet \xc3\xa4r f\xc3\xa4rgschemat ljust, och i takvalvet framst\xc3\xa4lls den \xc3\xb6ppnade himlen, varifr\xc3\xa5n det gudomliga ljuset skiner._NEWLINE_Med sin innovativa anv\xc3\xa4ndning av f\xc3\xa4rg och ljus lade Bernini grunden f\xc3\xb6r en ny utveckling inom den europeiska skulpturkonsten. Senare romerska och norditalienska, och framf\xc3\xb6r allt \xc3\xb6sterrikiska och tyska, skulpt\xc3\xb6rer kom att finna stor inspiration fr\xc3\xa5n Berninis nyskapande skulpturer.\n_START_SECTION_\nArkitekten Bernini\n_START_PARAGRAPH_\nBerninis f\xc3\xb6rsta projekt som arkitekt innebar att utforma en ny fasad till basilikan Santa Bibiana i \xc3\xb6stra Rom. Relikerna efter Bibiana, hennes mor Dafrosa och syster Demetria hade under l\xc3\xa5ng tid varit f\xc3\xb6rsvunna, men de \xc3\xa5terfanns 1624, och Urban VIII \xc3\xa4mnade fira detta genom att renovera kyrkan. Bernini fick \xc3\xa4ven i uppdrag att utf\xc3\xb6ra en staty f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande den heliga Bibiana._NEWLINE_Den kyrka, som Bernini ans\xc3\xa5g sig vara mest n\xc3\xb6jd med, \xc3\xa4r Sant'Andrea al Quirinale (1658\xe2\x80\x931671) p\xc3\xa5 Quirinalen. Dess t\xc3\xa4mligen enkla exteri\xc3\xb6r med en semicirkul\xc3\xa4r portik d\xc3\xb6ljer en \xc3\xb6verd\xc3\xa5dig interi\xc3\xb6r med bland annat f\xc3\xb6rgylld stuckatur och polykrom marmor. En skulptur f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande aposteln Andreas tycks sv\xc3\xa4va ovanf\xc3\xb6r h\xc3\xb6galtaret. Den f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gne kardinalen Camillo Pamphili bekostade kyrkan f\xc3\xb6r jesuiternas novitiatshus. Bernini ritade \xc3\xa4ven tv\xc3\xa5 kyrkor i Castelli Romani s\xc3\xb6der om Rom, San Tommaso da Villanova i Castel Gandolfo och Santa Maria Assunta i Ariccia. San Tommaso har en grundplan i form av ett grekiskt kors, medan Santa Maria Assuntas grundplan \xc3\xa4r cirkul\xc3\xa4r._NEWLINE_Bland Berninis profana arkitektur m\xc3\xa4rks fasaden till Palazzo Barberini samt Scala Regia, en paradtrappa som leder in till Vatikanen fr\xc3\xa5n Peterskyrkans portik. Berninis mest storslagna arkitektoniska verk \xc3\xa4r dock den ellipsformade Petersplatsen, fullbordad 1667, med sina fyrdubbla kolonnader. P\xc3\xa5ve Alexander VII gav Bernini i uppdrag att rita platsen som en storslagen f\xc3\xb6rg\xc3\xa5rd till kyrkan, men den m\xc3\xa5ste planeras s\xc3\xa5 att s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nniskor som m\xc3\xb6jligt skulle kunna se p\xc3\xa5ven ge sin v\xc3\xa4lsignelse fr\xc3\xa5n benediktionsloggian eller fr\xc3\xa5n ett f\xc3\xb6nster i Palazzo Apostolico. Piazzans vidstr\xc3\xa4ckta kolonnader \xc3\xa4r \xc3\xa4mnade att omfamna de troende._NEWLINE_Bernini designade \xc3\xa4ven ett antal font\xc3\xa4ner i Rom, av vilka b\xc3\xb6r n\xc3\xa4mnas Fontana dei Quattro Fiumi p\xc3\xa5 Piazza Navona och Fontana del Tritone p\xc3\xa5 Piazza Barberini.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5laren Bernini\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r Bernini var m\xc3\xa5leriet en bisyssla, och han \xc3\xa5tog sig aldrig n\xc3\xa5gra mer betydelsefulla uppdrag. De flesta av Berninis m\xc3\xa5lningar kan dateras till 1620- och 1630-talet. Ju fler best\xc3\xa4llningar Bernini fick inom skulptur och arkitektur, desto mindre tid hade han att \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t m\xc3\xa5leri. Roms best\xc3\xa4llarskap, som fr\xc3\xa4mst utgjordes av p\xc3\xa5ven, kardinaler och adelsfamiljer, uppdrog \xc3\xa5t Bernini att utf\xc3\xb6ra freskm\xc3\xa5lningar, och han anlitade d\xc3\xa5 assistenter. Bernini utf\xc3\xb6rde skisser som sedan bland andra Carlo Pellegrini och Guido Ubaldo Abbatini utgick ifr\xc3\xa5n. Den senare blandade i Cappella Pio i kyrkan Sant'Agostino stuckatur och freskm\xc3\xa5leri efter Berninis design p\xc3\xa5 ett innovativt vis. I Cornaro-kapellet i Santa Maria della Vittoria f\xc3\xb6renades Berninis skulptur och arkitektur med Abbatinis m\xc3\xa5leri f\xc3\xb6r att bilda en storslagen syntes av flera konstarter.\n_START_SECTION_\nBernini kallas till Paris\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 Bernini \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t internationell ber\xc3\xb6mmelse, fick han 1664 en inbjudan av Jean-Baptiste Colbert att f\xc3\xb6r kung Ludvig XIV:s r\xc3\xa4kning omstrukturera Louvren. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 reste Bernini till Paris och lade snart fram sina ritningar f\xc3\xb6r en ny \xc3\xb6stfasad. Berninis f\xc3\xb6rsta projekt uppvisar ett konvext mittparti som korresponderar med en axialt placerad oval vestibul och en tv\xc3\xa5 v\xc3\xa5ningar h\xc3\xb6g paradhall. Den \xc3\xb6versta v\xc3\xa5ningen med runda f\xc3\xb6nster artikuleras av parvis st\xc3\xa4llda pilastrar och har bland annat franska liljor som dekorativt motiv. Det konvexa mittpartiet f\xc3\xb6rbinds med flyglarna av konkava sidopartier. Bernini utvecklar i detta projekt temat fr\xc3\xa5n kyrkan Sant'Andrea al Quirinale som han hade p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat 1658. Dess exteri\xc3\xb6r f\xc3\xb6reter en tydlig v\xc3\xa4xelverkan mellan konvexa och konkava former. Bernini kan dock \xc3\xa4ven ha funnit inspiration i fasaden till Santa Maria della Pace (p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjad 1656), ritad av arkitektkollegan Pietro da Cortona. Pietro da Cortona, som i flera fasader laborerar med den konvex-konkava tematiken, hade redan i slutet av 1630-talet applicerat en betonad kurvlinjighet i fasaden till kupolkyrkan Santi Luca e Martina vid Forum Romanum._NEWLINE_Berninis f\xc3\xb6rslag till Louvrens \xc3\xb6stfasad f\xc3\xb6ll emellertid inte fransm\xc3\xa4nnen i smaken, och uppdraget gick ist\xc3\xa4llet till den inhemske arkitekten Claude Perrault."