b'\n_START_ARTICLE_\nSvartpoppel\n_START_SECTION_\nUtseende och ekologi\n_START_PARAGRAPH_\nSvartpoppel trivs b\xc3\xa4st i l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nta och fuktiga omr\xc3\xa5den med god tillg\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 ljus och v\xc3\xa4rme, men uth\xc3\xa4rdar kalla vintrar. Kortare \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar klarar den bra, men vid l\xc3\xa4ngre rotbl\xc3\xb6ta f\xc3\xa5r den sv\xc3\xa5rare. Den \xc3\xa4r, liksom alla popplar, tv\xc3\xa5byggare, men i vissa fall (s\xc3\xa5som i fallet med pyramidpoppeln) f\xc3\xb6rekommer det endast hanliga individer, vilka f\xc3\xb6r\xc3\xb6kats vegetativt, till exempel genom ympning och sticklingar._NEWLINE_Svartpoppeln har en smal, genomskinlig rand p\xc3\xa5 bladen och har m\xc3\xa5nga klyv\xc3\xb6ppningar p\xc3\xa5 bladovansidan, vilka syns som gr\xc3\xa5 fl\xc3\xa4ckar i lupp. Bladskaften \xc3\xa4r kraftigt tillplattade och knopparna \xc3\xa4r doftande och svagt klibbiga.\n_START_SECTION_\nUnderarter och varieteter\n_START_PARAGRAPH_\nDen "\xc3\xa4kta" svartpoppeln, eller typunderarten (P. nigra subsp. nigra) \xc3\xa4r ett l\xc3\xa5ngsamv\xc3\xa4xande, knotigt och vildvuxet tr\xc3\xa4d med m\xc3\xa5nga ansv\xc3\xa4llningar p\xc3\xa5 stammen, vilket g\xc3\xb6r den mindre l\xc3\xa4mpad f\xc3\xb6r odling. Ist\xc3\xa4llet odlas i Sverige ofta sorterna pyramidpoppel (P. nigra \'Italica\') och pelarpoppel (P. nigra \'Plantierensis\'). Andra underarter \xc3\xa4r P. nigra subsp. betulifolia som v\xc3\xa4xer sparsamt i nordv\xc3\xa4stra Europa, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 Brittiska \xc3\xb6arna, och P. nigra subsp. caudina som v\xc3\xa4xer i Medelhavsomr\xc3\xa5det. Kanadapoppel (Populus \xc3\x97 canadensis) \xc3\xa4r en hybrid mellan svartpoppel och virginiapoppel (P. deltoides). Afghanpoppeln, P. nigra subsp. thevestina (\xc3\xa4ven P. nigra \'Afghanica\'), som fr\xc3\xa4mst finns i Centralasien, \xc3\xa4r omtvistad om den egentligen borde vara en egen art, P. afghanica.\n_START_SECTION_\nPyramidpoppel\n_START_PARAGRAPH_\nPyramidpoppeln (\xc3\xa4ven kallad italiensk pelarpoppel), P. nigra \'Italica\', \xc3\xa4r ett vanligt f\xc3\xb6rekommande tr\xc3\xa4d i parker, tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar, samt som h\xc3\xa4ckar och l\xc3\xa4skydd. Den klarar dock inte f\xc3\xb6r mycket bl\xc3\xa5st, s\xc3\xa5 vid kusterna \xc3\xa4r den s\xc3\xa4llsynt. Varieteten kommer, namnet till trots, inte fr\xc3\xa5n Italien utan fr\xc3\xa5n Persien eller Centralasien._NEWLINE_V\xc3\xa4xtformen \xc3\xa4r pelarlik till pyramidlik och bladen k\xc3\xa4nns igen p\xc3\xa5 sina tillspetsade rombiska blad med fin s\xc3\xa5gtandning framtill och avsaknad av k\xc3\xb6rtlar vid basen. Vid l\xc3\xb6vsprickningen \xc3\xa4r bladen bronsf\xc3\xa4rgade till ljusgr\xc3\xb6na och skotten \xc3\xa4r glatta n\xc3\xa4r de \xc3\xa4r unga. Senare blir bladen gr\xc3\xa5gr\xc3\xb6na f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till gult. Kvistarna \xc3\xa4r sl\xc3\xa4ta, ljusbruna och har smala \xc3\xa5sar. Knopparna \xc3\xa4r spetsiga och t\xc3\xa4ckta av ett stort antal fj\xc3\xa4ll. Kronan \xc3\xa4r asymmetriskt solfj\xc3\xa4derformad. Tr\xc3\xa4dets bark spricker upp, p\xc3\xa5 grund av den h\xc3\xb6ga tillv\xc3\xa4xten, och blottl\xc3\xa4gger rosaf\xc3\xa4rgade sk\xc3\xa5ror med ett krokigt utseende. Grova, m\xc3\xb6rkgr\xc3\xa5 \xc3\xa5sar bildas p\xc3\xa5 barken mellan dessa sk\xc3\xa5ror._NEWLINE_Hanh\xc3\xa4ngena har starkt r\xc3\xb6da st\xc3\xa5ndare som utvecklas f\xc3\xb6re bladen. Honh\xc3\xa4ngen finns s\xc3\xa5vitt man vet inte f\xc3\xb6r pyramidpoppeln, d\xc3\xa5 den f\xc3\xb6r\xc3\xb6kas vegetativt.\n_START_SECTION_\nSkadedjur\n_START_PARAGRAPH_\nEn bladlus med namnet Pemphigus spyrothecae angriper bladskaften p\xc3\xa5 svartpoppel och dess hybrider (dock ej Kanadapoppel), men inga andra popplar. Lusen bildar en spiralformad gall n\xc3\xa4r den suger v\xc3\xa4xtsaft. P. spyrothecae finns \xc3\xb6ver hela utbredningsomr\xc3\xa5det, men \xc3\xa4r vanligast i Centraleuropa och i Nordamerika, dit den kommit relativt nyligen. _NEWLINE_En annan fiende till poppeln \xc3\xa4r poppelsv\xc3\xa4rmaren (Laothoe populi) vars larver \xc3\xa4ter poppelblad, men \xc3\xa4ven andra blad av andra tr\xc3\xa4d, s\xc3\xa5som \xc3\xa4ppeltr\xc3\xa4d. Sv\xc3\xa4rmaren finns i hela Europa samt i Mellan\xc3\xb6stern.'