b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa6llesforeningen for Danmarks Brugsforeninger\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6llesforeningen for Danmarks Brugsforeninger, f\xc3\xb6rkortat FDB, \xc3\xa4r en dansk kooperativ organisation som \xc3\xa4ger Danmarks st\xc3\xb6rsta detaljvaruverksamhet, Coop Danmark A/S. FDB \xc3\xa4r Danmarks st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rening med c:a 1,6 miljoner medlemmar, varav c:a 1 miljon \xc3\xa4r personliga medlemmar medan de resterande 600 000 \xc3\xa4r medlemmar av en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rening som i sin tur \xc3\xa4r medlem av FDB. F\xc3\xb6reningen \xc3\xa4r medlem av paraplyorganisationen Dansk Folkeoplysnings Samr\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nFDB bildas\n_START_PARAGRAPH_\nInnan FDB kom till hade flera lokala konsumentf\xc3\xb6reningar bildats i hela Danmark. Fr\xc3\xa5n och med 1800-talets mitt fram till \xc3\xa5r 1900 hade antalet konsumentf\xc3\xb6reningar femdubblats och med det v\xc3\xa4xte behovet f\xc3\xb6r att dessa samordnades. Till en b\xc3\xb6rjan uppr\xc3\xa4ttades det tv\xc3\xa5 regionala paraplyorganisationer; F\xc3\xa6llesforeningen for Jydske Brugsforeninger (Jylland, grundad 1888) och en motsvarande f\xc3\xb6r de sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska konsumentf\xc3\xb6reningarna, F\xc3\xa6llesforeningen for Danmarks Brugsforeninger, som grundades 1884. \xc3\x85r 1896 beslutade de b\xc3\xa5da organisationerna att sl\xc3\xa5 sig samman och bildade d\xc3\xa4rmed FDB. Planerna p\xc3\xa5 en sammanslagning hade dock diskuterades under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r dessf\xc3\xb6rinnan, och en av de st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6respr\xc3\xa5karna f\xc3\xb6r en samordnande organisation som FDB f\xc3\xb6r den danska konsumentr\xc3\xb6relsen var Severin J\xc3\xb8rgensen. Redan \xc3\xa5r 1874 arbetade han f\xc3\xb6r att en gemensam organisation skulle uppr\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6r de jyll\xc3\xa4ndska konsumentf\xc3\xb6reningarna, vilket till en b\xc3\xb6rjan inte lyckades. D\xc3\xa4remot satte hans engagemang f\xc3\xb6r fr\xc3\xa5gan avtryck hos de sj\xc3\xa4ll\xc3\xa4ndska motsvarigheterna 1884, och n\xc3\xa4r F\xc3\xa6llesforeningen for Jydske Brugsforeninger bildades i Kolding fyra \xc3\xa5r senare var det han som uts\xc3\xa5gs till dess ledare. N\xc3\xa4r FDB bildades s\xc3\xa5 blev han s\xc3\xa5v\xc3\xa4l dess ordf\xc3\xb6rande som dess direkt\xc3\xb6r och beh\xc3\xb6ll b\xc3\xa5da posterna fram till 1913. D\xc3\xa4refter var han dock fortsatt en betydelsefull medlem av organisationens styrelse fram till 1926. _NEWLINE_Till skillnad fr\xc3\xa5n i Sverige var det landsortsbefolkningen som till en b\xc3\xb6rjan var den drivande kraften inom den kooperativa r\xc3\xb6relsen i Danmark. Detta var den fr\xc3\xa4msta anledningen till att den socialdemokratiska arbetarr\xc3\xb6relsen i Danmark fram till 1908 s\xc3\xa5g med negativa \xc3\xb6gon p\xc3\xa5 FDB och andra konsument\xc3\xa4gda, kooperativa, f\xc3\xb6reningar. Man betraktade denna del av konsumentr\xc3\xb6relsen som en kooperativ yta med ett kapitalistiskt profitstr\xc3\xa4vande inre. Detta med tanke p\xc3\xa5 att st\xc3\xb6rre delen av landsortsbefolkningen, och d\xc3\xa4rmed FDB, hade anknytningar till det liberala bondepartiet Venstre. Det utvecklades s\xc3\xa5ledes i st\xc3\xa4derna konsumentr\xc3\xb6relser som var knutna till arbetarr\xc3\xb6relsen, parallellt med FDB. 1916 bildades en samordnande organisation f\xc3\xb6r 16 av arbetarr\xc3\xb6relsens kooperativ i K\xc3\xb6penhamn, n\xc3\xa4mligen Hovedstadens Brugsforening. P\xc3\xa5 liknande vis gjordes det i landets \xc3\xb6vriga provinsst\xc3\xa4der och De Samvirkende Brugsforeninger bildades. Dessa kom senare att ansluta sig till FDB._NEWLINE_Organisationens m\xc3\xa5l var att \xe2\x80\x9dskaffa sina medlemmar de b\xc3\xa4sta varorna till l\xc3\xa4gsta m\xc3\xb6jliga pris\xe2\x80\x9d. Under FDB:s f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5r gjordes gemensamma ink\xc3\xb6p fr\xc3\xa5n grossister och producenter till de c:a 300 konsumentf\xc3\xb6reningar som ingick i organisationen. P\xc3\xa5 grund av de h\xc3\xb6ga priserna p\xc3\xa5 den privata marknaden uppr\xc3\xa4ttades inom FDB ett flertal fabriker f\xc3\xb6r att man skulle bli sin egen oberoende producent och d\xc3\xa4rmed minska p\xc3\xa5 ink\xc3\xb6pskostnaderna. Den f\xc3\xb6rsta fabriken uppr\xc3\xa4ttades redan 1897 och producerade kaffe. Kort d\xc3\xa4refter uppr\xc3\xa4ttades det en chokladfabrik i Kolding 1900, och sedan en konfekt- och sockerfabrik 1901 och en tobaksfabrik. Det d\xc3\xa5 r\xc3\xa5dande tobaksmonopolet anges vara den fr\xc3\xa4msta anledningen till att FDB uppr\xc3\xa4ttade sin egen tobaksproduktion, d\xc3\xa5 tobakspriserna ans\xc3\xa5gs vara f\xc3\xb6r h\xc3\xb6ga. I och med den egna produktionen av de varor som sedan s\xc3\xa5ldes i medlemsbutikerna blev FDB snabbt k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina egna m\xc3\xa4rkesvaror. Bland dessa kan n\xc3\xa4mnas Cirkel Kaffe, Davre Havregryn och Comtesse Cigarer. FDB:s verksamhet v\xc3\xa4xte under mellankrigstiden och organisationen l\xc3\xa4t etablera ett eget arkitektkontor 1929 som skulle leda byggprojekten.\n_START_SECTION_\nMellankrigstiden och efterkrigstidens f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1918 uppr\xc3\xa4ttades Nordisk Andels Forbund (NAF) som etablerade ett nordiskt samarbete inom den kooperativa r\xc3\xb6relsen. F\xc3\xb6rbundet k\xc3\xb6pte in varor fr\xc3\xa5n uppemot 80 olika l\xc3\xa4nder. Fr\xc3\xa5n och med 1928 utkom FDB:s egen tidning, Brugsforeningsbladet, med A. Axelsen Drejer som dess f\xc3\xb6rsta redakt\xc3\xb6r. Tidningen \xc3\xa4ndrade namn till Samvirke 1945. \xc3\x85ret efter uppr\xc3\xa4ttades FDB:s Centrallaboratorium som skulle kontrollera varukvaliteten. \xc3\x85r 1932 uppr\xc3\xa4ttade FDB en skola i Middelfart (idag Severin Kursuscenter A/S) som skulle erbjuda utbildning till personalen i organisationens kooperativa f\xc3\xb6reningar. Kurserna p\xc3\xa5gick under fem m\xc3\xa5nader och kunde ta emot nittio elever \xc3\xa5t g\xc3\xa5ngen. Senare k\xc3\xb6pte FDB Slettenhus utanf\xc3\xb6r Humleb\xc3\xa6k som gjordes till en skola med inriktning p\xc3\xa5 ledarutbildningar. FDB utvidgade sedan sitt sortiment till att ocks\xc3\xa5 omfatta egendesignade m\xc3\xb6bler fr\xc3\xa5n och med 1945. Somliga av dessa m\xc3\xb6bler blev mycket popul\xc3\xa4ra och har blivit klassiska. _NEWLINE_Under efterkrigstiden kom FDB att f\xc3\xa5 kanske en av sina fr\xc3\xa4msta direkt\xc3\xb6rer i sin historia. 1946 blev Ebbe Groes direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r FDB fram till och med 1951, d\xc3\xa5 han fortsatte som f\xc3\xb6rstedirekt\xc3\xb6r fram till 1975. Groes var en av nyckelpersonerna bakom moderniseringen av FDB och dess tillh\xc3\xb6rande verksamheter under efterkrigstiden. Han brukar ocks\xc3\xa5 tilldelas \xc3\xa4ran f\xc3\xb6r att ha gjort FDB konkurrenskraftigt och tidssvarande, vilket han gjorde under period d\xc3\xa5 urbaniseringen var ett faktum och d\xc3\xa5 konsumenterna f\xc3\xb6rflyttades fr\xc3\xa5n landsbygden till st\xc3\xa4der och t\xc3\xa4torter. Situationen kr\xc3\xa4vde en omdefinition av vilka kundkretsar som skulle utg\xc3\xb6ra FDB:s bas och vilken sorts medlemmar man str\xc3\xa4vade efter att ha som sin grund. Under perioden 1966-1977 var han \xc3\xa4ven ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Nordisk Andels Forbund, som FDB var en del av. FDB:s styrelseordf\xc3\xb6rande var under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r (1956-1966) Venstre-politikern, och sedermera ekonomi- och handelsministern, Poul Nyboe Andersen._NEWLINE_V\xc3\xa4rt att n\xc3\xa4mna \xc3\xa4r att \xc3\xa4ven Ebbe Groes hustru, Lis Groes, var en betydande person inom den danska konsumentr\xc3\xb6relsen. Hon var medlem av Socialdemokraterne och var handel- och industriminister 1953-1957. Som s\xc3\xa5dan blev hon den som fick inviga FDB:s och Danmarks f\xc3\xb6rsta stormarknad, som uppr\xc3\xa4ttades i Islev 1953. Denna butik \xc3\xb6ppnades i en tid d\xc3\xa5 FDB \xc3\xb6ppnade sina f\xc3\xb6rsta butiker d\xc3\xa4r kunderna sj\xc3\xa4lva plockade av de varor som de ville ha innan de gick till kassan. 1961 \xc3\xb6ppnades den f\xc3\xb6rsta Kvicklybutiken i Aalborg.\n_START_SECTION_\nUtvidgning och fusion\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1950-talet lyckades FDB med att etablera sig p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna. Man hade gjort f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k tidigare, bl.a. p\xc3\xa5 1930-talet d\xc3\xa5 man startade upp en konsumentf\xc3\xb6rening i T\xc3\xb3rshavn som dock inte \xc3\xb6verlevde s\xc3\xa4rskilt l\xc3\xa4nge. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget hade man \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt att bilda en omfattande kooperativ verksamhet p\xc3\xa5 Su\xc3\xb0uroy, som dock inte \xc3\xb6verlevde p\xc3\xa5 grund av den ekonomiska situationen p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna. Man gjorde ytterligare ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k 1952 och lyckades. Ytterligare tv\xc3\xa5 konsumentf\xc3\xb6reningar bildades innan alla slogs ihop till en f\xc3\xb6rening 1965. Denna finns fortfarande kvar och driver idag 7 butiker p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna._NEWLINE_\xc3\x85r 1964 var det Gr\xc3\xb6nlands tur att f\xc3\xa5 FDB etablerat hos sig. Efter tv\xc3\xa5 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rberedelse \xc3\xb6vertogs en tidigare statlig butik, Kongelige Gr\xc3\xb8nlandske Handel, i Nanortalik. I november samma \xc3\xa5r uppr\xc3\xa4ttades en motsvarande butik i en mindre byggnad i Maniitsoq (Sukkertoppen). \xc3\x85r 1991 kom sju sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6reningar att g\xc3\xa5 ihop och bilda Gr\xc3\xb8nlandske Brugser \xe2\x80\x93 Kalaallit Nunaanni Brugsenit (KNB)._NEWLINE_P\xc3\xa5 FDB:s generalf\xc3\xb6rsamling 1971 beslutades det att organisationens stadgar skulle \xc3\xa4ndras s\xc3\xa5 att FDB kunde utvidga sin verksamhet till att ocks\xc3\xa5 omfatta detaljhandel. Detta steg hade Hovedstadens Brugsforeninger (HB) redan tagit och till skillnad fr\xc3\xa5n FDB dominerade man detaljhandeln i de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna. HB var p\xc3\xa5 1960-talet Danmarks st\xc3\xb6rsta detaljhandelskedja, investeringarna blev dock f\xc3\xb6r tunga att b\xc3\xa4ra f\xc3\xb6r organisationen ensamt och 1973 fusionerades HB med FDB. Vid den tidpunkten bestod HB av 272 butiker. De b\xc3\xa5da organisationerna hade dock samarbetat tidigare och tillsammans etablerade de varuhuset ANVA i K\xc3\xb6penhamn 1950._NEWLINE_Vid tidpunkten d\xc3\xa5 HB och FDB gick ihop fanns det en framtr\xc3\xa4dande socialdemokratisk politiker i styrelsen. Tove Lindbo Larsen hade tidigare varit styrelsemedlem f\xc3\xb6r HB innan sammanslagningen, d\xc3\xa5 hon fortsatte inom FDB. Hon var den enda kvinnan i styrelsen och blev dess vice ordf\xc3\xb6rande 1978 och var det fram till 1981, d\xc3\xa5 hon uts\xc3\xa5gs till kyrkominister och gr\xc3\xb6nlandsminister i Anker J\xc3\xb8rgensens regering. Under sin tid i FDB var hon aktiv i organisationens kund- och varupolitik, som resulterade i organisationens f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6renings- och konsumentprogram 1978, och i arbetet med detaljhandeln. Parallellt med sina uppdrag i FDB var hon ocks\xc3\xa5 medlem av Levnedsmiddelr\xc3\xa5det och representant i Statens Husholdningsr\xc3\xa5d, som i samarbete med FDB utformade matpyramiden 1976, som gav rekommendationer p\xc3\xa5 en sund kost._NEWLINE_1972 uppr\xc3\xa4ttades en ny butikskedja under namnet Obs! av FDB. Denna kedja kom att best\xc3\xa5 av totalt 12 l\xc3\xa5gprisvaruhus i flera av Danmarks st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der. Den f\xc3\xb6rsta \xc3\xb6ppnades i T\xc3\xa5strup utanf\xc3\xb6r K\xc3\xb6penhamn. Dessa butiker har dock inte varit lika lyckade som FDB:s \xc3\xb6vriga butikskedjor och hade under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r ett ekonomiskt underskott.\n_START_SECTION_\nVerksamhet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1980-talet blev ett f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarnas \xc3\xa5rtionde f\xc3\xb6r FDB. 1982 k\xc3\xb6ptes supermarketkedjan Irma A/S upp och drevs som ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt aktiebolag. 1987 k\xc3\xb6ptes 84 butiker p\xc3\xa5 Jylland och Fyn av l\xc3\xa5gpriskedjan Fakta upp av FDB. Dessa \xc3\xa4gdes tidigare av Daglivare Gruppen K/S. Under perioden 1985-1995 s\xc3\xa5ldes och nedlades de flesta av FDB:s produktionsverksamheter. D\xc3\xa4remot \xc3\xa4ger FDB fortsatt industriomr\xc3\xa5det i Viby utanf\xc3\xb6r \xc3\x85rhus, som nu \xc3\xa4r utbyggd till en industri- och kunskapspark. \xc3\x84ven 1990-talet innebar flera f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar: FDB ut\xc3\xb6kas markant 1990 d\xc3\xa5 76\xc2\xa0% av foto- och elektronikkedjan Merlin k\xc3\xb6ps (1992 blev FDB ensam \xc3\xa4gare och 2005 s\xc3\xa5ldes kedjan till Elgiganten), 6 butiker i den lokala Droobkedjan i Esbjerg k\xc3\xb6ps upp och FDB, tillsammans med k\xc3\xb6pman John Hanssen, bildar bolaget Big STORE. Till den senare uppk\xc3\xb6ptes fem butiker och 1994 blev FDB ensam \xc3\xa4gare av dessa och \xc3\xb6verf\xc3\xb6rs till Kvickly. 1991 ingick FDB ett samarbete med damkl\xc3\xa4deskedjan McCoy och blev d\xc3\xa4rmed med\xc3\xa4gare till 25 butiker, vilket ut\xc3\xb6kades till 45 \xc3\xa5r 1996. D\xc3\xa4refter s\xc3\xa5ldes de vidare till KappAhl AB._NEWLINE_\xc3\x85r 1989 var FDB, tillsammans med konkurrenterna Dansk Supermarked och Statens Indk\xc3\xb8b, initiativtagare till att kraftigt minska p\xc3\xa5 sina ink\xc3\xb6p av produkter som inneh\xc3\xb6ll plasten PVC. Detta skedde under en tid d\xc3\xa5 den d\xc3\xa5varande milj\xc3\xb6ministern Lone Dybkj\xc3\xa6r (Det Radikale Venstre) lade fram en plan om att helt upph\xc3\xb6ra med anv\xc3\xa4ndningen av PVC i Danmark, vilket orsakade h\xc3\xb6gljudda protester fr\xc3\xa5n plastindustrin. F\xc3\xb6red\xc3\xb6met var butikskedjan Irma som flera m\xc3\xa5nader tidigare \xc3\xa4n de andra hade f\xc3\xb6rsett sina varor med en m\xc3\xa4rkning som p\xc3\xa5visade att produktens f\xc3\xb6rpackning var fri fr\xc3\xa5n PVC. Sedan b\xc3\xb6rjade man helt avskaffa f\xc3\xb6rpackningar som inneh\xc3\xb6ll PVC, vilket dock inte var helt utan problem d\xc3\xa5 man hade sv\xc3\xa5rt att finna andra, mindre giftiga, plaster med samma positiva egenskaper som PVC. Resultatet blev att ungef\xc3\xa4r 80\xc2\xa0% av alla f\xc3\xb6rpackningar av PVC byttes ut mot andra, mindre farliga, alternativ. Ett antal \xc3\xa5r senare, 1996, offentliggjorde FDB:s milj\xc3\xb6chef Mogens Werge koncernens planer p\xc3\xa5 att helt avskaffa PVC i deras varor._NEWLINE_\xc3\x85r 1991 etablerade FDB ocks\xc3\xa5 en egen ny butikskedja, SuperBrugsen, \xc3\xa5ret d\xc3\xa4refter tillkom kedjan Dagli\xe2\x80\x99Brugsen och 1995 bildades kedjan LokalBrugsen. 1997 s\xc3\xa5ldes Obs!-butikerna till det nordiska bolaget OBS Danmark A/S, som \xc3\xa4gs gemensamt av FDB, norska NKL och svenska KF. Under de tv\xc3\xa5 d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren genomf\xc3\xb6rdes en satsning p\xc3\xa5 220 miljoner danska kronor f\xc3\xb6r ombyggnationer och moderniseringar av Obs!-butikerna. Butikskedjan, som tidigare varit ett ekonomiskt problem f\xc3\xb6r sina \xc3\xa4gare, omsatte \xc3\xa5r 1998 c:a 3 miljarder danska kronor vilket ans\xc3\xa5gs vara en f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring. Efter att Coop Norden AB etablerades 2002 \xc3\xb6vergick \xc3\xa4gandet av Obs!-butikerna till Kvickly och gjordes om till Kvickly Xtra.'