b'\n_START_ARTICLE_\nAxel Munthe\n_START_SECTION_\nBakgrund och familj\n_START_PARAGRAPH_\nAxel Munthe tillh\xc3\xb6rde enligt familjetraditionen en adels\xc3\xa4tt fr\xc3\xa5n Flandern och senare Tyskland, invandrad f\xc3\xb6rst till Sk\xc3\xa5ne. Han var son till apotekaren Fredrik Munthe och Lovisa Ugarph, och far till den engelske underr\xc3\xa4ttelseofficern Malcolm Munthe.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4karutbildning och Paris\n_START_PARAGRAPH_\nEfter studier vid Uppsala universitet, d\xc3\xa4r han avlade examen i medicin och filosofi, och vid universitetet i Montpellier, disputerade Munthe i medicin vid universitetet i Paris 2 augusti 1880. Han var fr\xc3\xa5n 1881 verksam som gynekolog i Paris. Troligen var det i samband med en anst\xc3\xa4llning hos hypnotis\xc3\xb6ren och nervpatologen Jean Martin Charcot som han under denna tid b\xc3\xb6rjade specialisera sig p\xc3\xa5 nervsjukdomar. Under sin tid i Paris umgicks han flitigt i den skandinaviska konstn\xc3\xa4rskolonin, s\xc3\xa4rskilt med Ernst Josephson, Hugo Birger, Carl Snoilsky, men \xc3\xa4ven August Strindberg, vars husl\xc3\xa4kare han blev. Deras relation var dock allt annat \xc3\xa4n varm. Hans syster Anna Munthe-Norstedt var konstn\xc3\xa4r och bosatt med sin make d\xc3\xa4r, och det var f\xc3\xb6rmodligen hon som f\xc3\xb6rmedlade hans kontakter. I Paris l\xc3\xa4rde han ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nna sin f\xc3\xb6rsta hustru, Ultima Hornberg, som han var gift med 1880\xe2\x80\x931888.\n_START_SECTION_\nNeapel, Rom och Capri\n_START_PARAGRAPH_\n1884 begav sig Munthe till Neapel som drabbats av en koleraepidemi d\xc3\xa4r han gjorde en stor insats vilket ledde till ber\xc3\xb6mmelse. Vid skilsm\xc3\xa4ssan 1888 br\xc3\xb6t han med umg\xc3\xa4nget i Paris, och reste till Capri. De f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren var tunga: dels led han av en depression, dels saknade hans patienter medel att betala f\xc3\xb6r behandlingen. \xc3\x85r 1890 flyttade han d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sin praktik till Rom, vid Piazza di Spagna i det hus d\xc3\xa4r John Keats museum nu ligger, och Munthe blev snabbt en l\xc3\xa4kare p\xc3\xa5 modet, framf\xc3\xb6rallt i den engelska kolonin i Rom. Under 1890-talet blev Munthe en f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen man. Praktiken i Rom upph\xc3\xb6rde 1901. _NEWLINE_Munthe bosatte sig sedan p\xc3\xa5 Capri d\xc3\xa4r han under 1890-talet byggde en villa, San Michele, vid resterna av en av kejsar Tiberius villor p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. Munthe blev en popul\xc3\xa4r person p\xc3\xa5 \xc3\xb6n, bland annat eftersom han v\xc3\xa5rdade \xc3\xb6ns fattiga befolkning utan att ta betalt. Villan blev snabbt omtalad p\xc3\xa5 grund av sina samlingar av antikviteter och blev tidigt ett bes\xc3\xb6ksm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r Munthes umg\xc3\xa4ngeskrets av kungligheter och olika kulturpersonligheter. Munthe motsatte sig starkt nazismen, men f\xc3\xb6rhandlade 1937 om att s\xc3\xa4lja sitt livsverk San Michele till Hermann G\xc3\xb6ring. Villan donerades dock 1948 till Svenska institutet i Rom, och den \xc3\xa4r i dag b\xc3\xa5de museum och g\xc3\xa4sthem f\xc3\xb6r svenska forskare och kulturarbetare.\n_START_SECTION_\nLivmedikus\n_START_PARAGRAPH_\nRedan 1892 tillfr\xc3\xa5gades Munthe om han ville bli kronprinsessan Victorias l\xc3\xa4kare. Hon hade sedan l\xc3\xa4nge haft problem med luftv\xc3\xa4garna. Han p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade sin tj\xc3\xa4nst omkring 1893. Efter en l\xc3\xa4ngre vistelse i London \xc3\xa5terkom han till Sverige omkring sekelskiftet och blev personlig v\xc3\xa4n med kronprinsen, senare kung Gustaf V. \xc3\x85r 1903 uts\xc3\xa5gs han officiellt till kunglig livmedikus, och 1909 till f\xc3\xb6rste livmedikus. Under sin Sverigevistelse var han bosatt p\xc3\xa5 Stockholms slott samt de andra slott som kungafamiljen vistades i._NEWLINE_Att sk\xc3\xb6ta drottning Victoria upptog allt mera av hans tid och fr\xc3\xa5n 1926 till hennes d\xc3\xb6d l\xc3\xa4mnade han inte hennes sida. Hur deras relation tett sig var redan under samtiden ett \xc3\xa4mne f\xc3\xb6r skvaller. M\xc3\xa5nga faktorer bidrog till vissa sp\xc3\xa4nningar, exempelvis att han var radikal och hon konservativ, men de verkar ha utvecklat en v\xc3\xa4nskap som deras gemensamma intressen l\xc3\xa5g till grund f\xc3\xb6r. Inte heller Munthes l\xc3\xa4karg\xc3\xa4rning i fallet utf\xc3\xb6rdes utan sneda blickar, och hans behandlingsmetoder var tidvis mycket kritiserade._NEWLINE_Unga prinsessan Maria, som p\xc3\xa5 Gustaf V:s beg\xc3\xa4ran tidvis vistades p\xc3\xa5 Capri hos drottningen och Munthe, ans\xc3\xa5g att hans inflytande var menligt och att han hade en hypnotisk kraft. Hon angav m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r senare att han ville ha henne som patient och gjorde fysiska n\xc3\xa4rmanden mot henne, samt att skr\xc3\xa4cken som hon d\xc3\xa4rigenom upplevde gentemot det svenska kungahuset p\xc3\xa5 grund av dess okritiska st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r Munthe, var den fr\xc3\xa4msta anledningen till att hon flydde och tog ut skilsm\xc3\xa4ssa fr\xc3\xa5n prins Wilhelm.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattare\n_START_PARAGRAPH_\nMunthe publicerade sig fr\xc3\xa5n 1880-talet i Stockholms Dagblad med reseskildringar under pseudonymerna Puck och Puck Munthe, bland annat fr\xc3\xa5n Neapel, d\xc3\xa4r han verkade som l\xc3\xa4kare under ett kolerautbrott. Hans stora verk blev Boken om San Michele, fr\xc3\xa5n 1929, som blev en internationell b\xc3\xa4sts\xc3\xa4ljare och en av de fr\xc3\xa4msta svenska boksucc\xc3\xa9erna genom tiderna. Boken skrevs p\xc3\xa5 engelska, men \xc3\xb6versattes av f\xc3\xb6rfattaren sj\xc3\xa4lv till svenska. Den dedicerades till drottningen. I likhet med drottningen var Munthe en stor djurv\xc3\xa4n och hade en syn p\xc3\xa5 djurskyddsfr\xc3\xa5gor som var l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6re sin tid. Pengarna han fick fr\xc3\xa5n den svenska utg\xc3\xa5van av Boken om San Michele donerade han till djurskydd._NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget verkade Axel Munthe under tv\xc3\xa5 perioder som frivillig l\xc3\xa4kare f\xc3\xb6r R\xc3\xb6da korset vid v\xc3\xa4stfronten, innan hans svaga syn om\xc3\xb6jliggjorde vidare verksamhet. Han utkom anonymt med en bok om sina erfarenheter, Red Cross and Iron Cross (1917), som var mycket kritisk mot Tyskland. Att han utgav den anonymt torde bero p\xc3\xa5 kritiken mot Tyskland och respekten f\xc3\xb6r hans patient drottningen.\n_START_SECTION_\nAndra \xc3\xa4ktenskapet\n_START_PARAGRAPH_\n1907 gifte Munthe om sig med Hilda Pennington Mellor, en engelsk adelsdam 25 \xc3\xa5r yngre \xc3\xa4n han sj\xc3\xa4lv, och gav henne som morgong\xc3\xa5va en magnifik herrg\xc3\xa5rdsbyggnad i Leksand, Hildasholm, ritad av Torben Grut. \xc3\x84ktenskapet blev dock inte lyckligt. Makarna separerade 1919 men skildes inte. De fick s\xc3\xb6nerna Viking (kallad Peter) Munthe och Grane Munthe.\n_START_SECTION_\nDe sista \xc3\xa5ren och slutet\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r andra v\xc3\xa4rldskriget br\xc3\xb6t ut bj\xc3\xb6d Gustaf V Munthe att bo p\xc3\xa5 slottet, och han bodde d\xc3\xa4r sina sista \xc3\xa5r. Han var d\xc3\xa5 sjuklig sedan l\xc3\xa4nge, n\xc3\xa4rmast blind och hade nedsatt h\xc3\xb6rsel._NEWLINE_Axel Munthes aska \xc3\xa4r str\xc3\xb6dd i havet utanf\xc3\xb6r Sveriges v\xc3\xa4stkust, men p\xc3\xa5 protestantiska kyrkog\xc3\xa5rden i Rom finns en minnestavla \xc3\xb6ver honom och hans familj.\n_START_SECTION_\nStaty\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Kungsgatan i Oskarshamn avt\xc3\xa4cktes 2012 en mansh\xc3\xb6g staty i brons f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande Axel Munthe och hans hund Puck. Statyn \xc3\xa4r placerad utanf\xc3\xb6r den byggnad d\xc3\xa4r Munthe f\xc3\xb6ddes 1857.'