b'\n_START_ARTICLE_\nMadrigal\n_START_PARAGRAPH_\nMadrigal, herdes\xc3\xa5ng (fr\xc3\xa5n italienskans mandra, boskapshjord), \xc3\xa4r en vokal profan polyfon musikform med italienskt ursprung. Den har r\xc3\xb6tter i flera medeltida visformer i norra medelhavsomr\xc3\xa5det, bland andra, dock indirekt, Trecento-madrigalen i trettonhundratalets Florens, men framf\xc3\xb6r allt frottolan. Ursprungligen var lyriken bunden till en viss versfot men blev snart friare till sin utformning._NEWLINE_Madrigaler k\xc3\xa4nnetecknas av en lyrisk text p\xc3\xa5 folkspr\xc3\xa5ket, ofta om k\xc3\xa4rlek, av flerst\xc3\xa4mmig sats och ofta kontrapunktisk kompositionsteknik, dock betydligt friare \xc3\xa4n samtida kyrkliga musikformer som motetten. De har under olika tidsepoker och i olika l\xc3\xa4nder varierat, dels med modet men dels ocks\xc3\xa5 med resurserna, fr\xc3\xa5n en enkel st\xc3\xa4mma med lutackompanjemang, till \xc3\xa5ttast\xc3\xa4mmig k\xc3\xb6rs\xc3\xa5ng. _NEWLINE_Under ren\xc3\xa4ssansen blev den mycket popul\xc3\xa4r \xc3\xb6ver hela Europa. I Frankrike var musikformen vanlig under hela 1500- och 1600-talen, och fick d\xc3\xa4r formen av snarast galanta sm\xc3\xa5 visor. Ocks\xc3\xa5 i Tyskland och England, d\xc3\xa4r italienska kulturinflytanden p\xc3\xa5 den tiden var starka skrevs det mycket madrigaler. S\xc3\xa5som varande tidens popul\xc3\xa4rmusik, tog den intryck fr\xc3\xa5n olika h\xc3\xa5ll, (och smittade \xc3\xa4ven av sig i sin tur) av ballader, canzoner, chansoner, frottoler, osv. I Sverige kan man s\xc3\xa4ga att skillingtrycken var en forts\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 madrigalerna, och d\xc3\xa4rmed ocks\xc3\xa5 dagens visskatt. Madrigalerna kom under 1800-talet att alltmer tr\xc3\xa4ngas undan av mer solistiska s\xc3\xa5nger och orkestermusik, men hade sina trogna anh\xc3\xa4ngare fram till v\xc3\xa5r tid, d\xc3\xa5 de \xc3\xa5ter har \xc3\xb6kat i popularitet._NEWLINE_V\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda komposit\xc3\xb6rer av madrigaler var Claudio Monteverdi, som skrev nio b\xc3\xb6cker med flerst\xc3\xa4mmiga madrigaler, och Orlando di Lasso som ocks\xc3\xa5 komponerade ett flertal, men \xc3\xa4ven m\xc3\xa4ssor och motetter. \xc3\x84ven Giovanni Pierluigi da Palestrina, som var mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina sakrala verk, skrev \xc3\xb6ver hundratalet madrigaler.'