b'\n_START_ARTICLE_\nDomkyrkan i Graz\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nKyrkan omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen som St. \xc3\x84gidius-kyrkan \xc3\xa5r 1174 i ett g\xc3\xa5vobrev. Under kejsar Fredrik III byggdes kyrkan om i sengotisk stil. Kejsaren, som ofta residerade i Graz, uts\xc3\xa5g den till hovkyrka. En ytterligare tillbyggnad skedde 1554 efter ritningar av ren\xc3\xa4ssansarkitekten Domenico dell\xe2\x80\x99Allio. _NEWLINE_\xc3\x84rkehertig Karl II \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnade kyrkan till jesuiterna som utformade kyrkans inre i barockstil. Kyrkans yttre \xc3\xa4r ganska enkelt, men under medeltiden var fasaderna m\xc3\xa5lade. En gotisk fresk fr\xc3\xa5n 1400-talet finns kvar p\xc3\xa5 kyrkans s\xc3\xb6dra sida. Bilden skildrar d\xc3\xa5tidens tre landspl\xc3\xa5gor - pest, gr\xc3\xa4shoppssv\xc3\xa4rmar och osmanska soldater - och \xc3\xa4r den \xc3\xa4ldsta avbildningen av staden Graz. _NEWLINE_Kyrkans inre pr\xc3\xa4glas av gotisk arkitektur och inventarier i barockstil. Altaret och predikstolen \xc3\xa4r s\xc3\xa4rskilt praktfulla. Dyrbarast \xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 relikskrinen p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor av altarrummet.'