b'\n_START_ARTICLE_\nKaroliner\n_START_SECTION_\nUniformen\n_START_PARAGRAPH_\nDet karolinska infanteriet med sina bl\xc3\xa5 rockar och gula uppslag \xc3\xa4r kanske vad karolinerna mest f\xc3\xb6rknippas med idag. Infanteristerna kunde emellertid b\xc3\xa4ra andra f\xc3\xa4rger b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 rock och uppslag. Gr\xc3\xa5, gula och r\xc3\xb6da rockar f\xc3\xb6rekom och vanliga f\xc3\xa4rgkombinationer p\xc3\xa5 uppslagen var vit, r\xc3\xb6d, ljusbl\xc3\xa5._NEWLINE_I 1687 \xc3\xa5rs reglemente fastslogs att hela infanteriet skulle b\xc3\xa4ra den bl\xc3\xa5 enhetsuniformen, vilket dock i praktiken aldrig intr\xc3\xa4ffade. M\xc3\xa5nga kom att b\xc3\xa4ra gr\xc3\xa5 vadmalsrockar och t.o.m. sachsiska r\xc3\xb6da rockar som er\xc3\xb6vrades vid en drabbning med dessa. Som huvudbonad bars en karpus, men under \xc3\xa5rens lopp byttes den ut mot den trekantiga karolinerhatten i filt._NEWLINE_I uniformen ingick \xc3\xa4ven halsduk, v\xc3\xa4st och byxor av skinn eller kl\xc3\xa4de, linneskjorta och strumpor. F\xc3\xb6r mindre saker hade soldaterna en r\xc3\xa4nsel. P\xc3\xa5 f\xc3\xb6tterna hade karolinerna l\xc3\xa5gskor med sp\xc3\xa4nne av m\xc3\xa4ssing och sula av n\xc3\xa4ver. Dessa skor var lika l\xc3\xa5nga till v\xc3\xa4nster och h\xc3\xb6ger och hade ett tv\xc3\xa4rt slut vid t\xc3\xa5rna, vilket gjorde att de kunde anv\xc3\xa4ndas till b\xc3\xa5da f\xc3\xb6tterna._NEWLINE__NEWLINE_Officerarna, som bekostade sin utrustning sj\xc3\xa4lva, k\xc3\xb6pte st\xc3\xb6vlar som s\xc3\xa5g ut som kavalleriets kragst\xc3\xb6vlar, men \xc3\xa4nd\xc3\xa5 var mer anpassade till infanteriets krav. Ullstrumporna r\xc3\xa4ckte \xc3\xb6ver kn\xc3\xa4et och var gula, r\xc3\xb6da, vita, gr\xc3\xa5 eller bl\xc3\xa5. De h\xc3\xb6lls uppe av l\xc3\xa4derremmar med m\xc3\xa4ssingssp\xc3\xa4nnen. Det vanliga var att en soldat hade tv\xc3\xa5 par strumpor. Officerarnas egenh\xc3\xa4ndigt inf\xc3\xb6rskaffade uniformer var ofta av b\xc3\xa4ttre kl\xc3\xa4de \xc3\xa4n de meniga soldaternas.\n_START_SECTION_\nBev\xc3\xa4pningen\n_START_PARAGRAPH_\nI infanteriet skulle, enligt Karl XI:s reglemente som g\xc3\xa4llde vid krigsutbrottet 1700, en tredjedel av bataljonen vara pikenerare, tv\xc3\xa5 tredjedelar musketerare och grenadj\xc3\xa4rer. Av dessa var grenadj\xc3\xa4rerna en tiondel s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga som musketerarna._NEWLINE_Vid krigsutbrottet 1700 var en pikenerare utrustad med en pik och v\xc3\xa4rja. Musketerarna var utrustad med v\xc3\xa4rja och musk\xc3\xb6t utan bajonett. Grenadj\xc3\xa4rerna hade handgranater, v\xc3\xa4rja och musk\xc3\xb6t med bajonett. Fr\xc3\xa5n och med slutet av 1704 var alla musketrare utrustade med bajonett. Fr\xc3\xa5n och med \xc3\xa5r 1696 b\xc3\xb6rjade flintl\xc3\xa5smusk\xc3\xb6ten successivt ers\xc3\xa4tta luntl\xc3\xa5smusk\xc3\xb6ten. Under \xc3\xa5ren 1700\xe2\x80\x931709 stred karolinerna med b\xc3\xa5de w\xc3\xa4rjor, bajonetter och piquar, allts\xc3\xa5 hade inte vare sig piken eller v\xc3\xa4rjan undantr\xc3\xa4ngts av bajonetten. Efter 1709 b\xc3\xb6rjade piken bli allt mindre vanlig,  men anv\xc3\xa4ndes inom svenska h\xc3\xa4ren under Karl XII:s hela tid s\xc3\xa5v\xc3\xa4l till anfall som f\xc3\xb6rsvar.\n_START_SECTION_\nStridsformering\n_START_PARAGRAPH_\nSoldaterna var indelta i kompanier p\xc3\xa5 150 man. Ett kompani bestod av mannar fr\xc3\xa5n samma trakt, ibland samma by. Fyra kompanier bildade en bataljon p\xc3\xa5 600 man och tv\xc3\xa5 bataljoner bildade ett regemente p\xc3\xa5 1\xc2\xa0200 man. Varje kompani hade en egen fana som bars av f\xc3\xa4nriken. I strid var det mycket viktigt att ha reda p\xc3\xa5 var kompaniets fana var, d\xc3\xa5 denna anv\xc3\xa4ndes som riktm\xc3\xa4rke. Om fanan f\xc3\xb6rlorades s\xc3\xa4nktes moralen betydligt och i v\xc3\xa4rsta fall uppl\xc3\xb6stes kompaniet._NEWLINE_I strid stod infanteriet uppst\xc3\xa4llt bataljonsvis. Bataljonens djup (rotar) var normalt fyra man. En stridsuppst\xc3\xa4lld karolinsk bataljon p\xc3\xa5 fyra mans djup hade en bredd p\xc3\xa5 150 man.\n_START_SECTION_\nI f\xc3\xa4lt\n_START_PARAGRAPH_\nReglerna var mycket str\xc3\xa4nga i den karolinska arm\xc3\xa9n. Att till exempel stj\xc3\xa4la mat fr\xc3\xa5n en annan soldat ledde till mycket str\xc3\xa4nga straff. Plundring, som ofta tidigare varit en del av soldaternas vardag, f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds. Detta f\xc3\xb6rbud efterlevdes inte alltid, som exempelvis vid Narva och Lemberg. Att anv\xc3\xa4nda Guds namn felaktigt var bland det v\xc3\xa4rsta brott man kunde beg\xc3\xa5 och straffet f\xc3\xb6r detta var d\xc3\xb6den. _NEWLINE_Matransonen f\xc3\xb6r en soldat i arm\xc3\xa9n kunde vara 625 gram torrt br\xc3\xb6d, 850 gram sm\xc3\xb6r eller fl\xc3\xa4sk, en tredjedels liter \xc3\xa4rter och 2,5 liter \xc3\xb6l per dag. Man drack og\xc3\xa4rna vatten i arm\xc3\xa9n eftersom det ofta var f\xc3\xb6rorenat.\n_START_SECTION_\nDragonerna\n_START_PARAGRAPH_\nI enkla ordalag var dragonerna beridet infanteri som tog sig fram till krigssk\xc3\xa5deplatsen till h\xc3\xa4st, satt av och stred till fots. Undantaget var J\xc3\xa4mtlands dragonregemente som var oberidet._NEWLINE_Dragonernas bev\xc3\xa4pning var enligt 1696 \xc3\xa5rs exercisreglemente utrustad med v\xc3\xa4rja, tv\xc3\xa5 pistoler och en musk\xc3\xb6t som utrustades med bajonett samtidigt som infanteriet. Bev\xc3\xa4pningen var likadan under strid som exercis.\n_START_SECTION_\nUniformen\n_START_PARAGRAPH_\nRyttarnas uniformer s\xc3\xa5g ungef\xc3\xa4r ut som uniformerna f\xc3\xb6r fotfolket, men i de flesta fall med bl\xc3\xa5 uppslag och m\xc3\xa4ssingsknappar._NEWLINE_Under den bl\xc3\xa5 kl\xc3\xa4desuniformen bar m\xc3\xa5nga ett kyller av \xc3\xa4lgskinn eller kamisol (skinnv\xc3\xa4st) av bock- eller renskinn som skulle r\xc3\xa4cka till kn\xc3\xa4s, skinnbyxor av \xc3\xa4lg-, ren- eller bockskinn och vit skjorta av linne med sn\xc3\xb6ren i armar och hals. Ryttarna v\xc3\xa4xlande mellan karpuser och goda svarta hattar (uppvikt eller trekantig). I ryttarmunderingen ingick dessutom en sl\xc3\xa4ngkappa med tv\xc3\xa5 m\xc3\xa4ssingssp\xc3\xa4nnen och en halsduk (svart eller vit)._NEWLINE_P\xc3\xa5 f\xc3\xb6tterna bar ryttarna ryssl\xc3\xa4derst\xc3\xb6vlar eller kragst\xc3\xb6vlar av smorl\xc3\xa4der med sporrar. Innanf\xc3\xb6r st\xc3\xb6vlarna bars ullstrumpor och utanp\xc3\xa5 dessa ytterligare en s\xc3\xa5 kallad st\xc3\xb6velstrumpa av l\xc3\xa4rft som skyddade strumpan av ull. St\xc3\xb6vlarna kunde ocks\xc3\xa5 inneh\xc3\xa5lla vador. Handskarna hade kragar av fem millimeter tjockt s\xc3\xa4mskat \xc3\xa4lgskinn med bock- eller renskinnsgrepp. Utrustning som ryttarna sj\xc3\xa4lva fick anskaffa extra var: en skjorta, en halsduk, en br\xc3\xb6stlapp, ett par strumpor, ett par skor med sp\xc3\xa4nnen, en nattm\xc3\xb6ssa och en kam med foder. Som skydd kunde ryttarna b\xc3\xa4ra ett harnesk utanp\xc3\xa5 kyllret.\n_START_SECTION_\nBev\xc3\xa4pning och utrustning\n_START_PARAGRAPH_\nDet karolinska kavalleriets ryttare var, enligt Karl XI:s exercisreglemente 1695, bev\xc3\xa4pnat med en seriebest\xc3\xa4lld v\xc3\xa4rja fr\xc3\xa5n Vira bruk med svart v\xc3\xa4rjband (portepe). V\xc3\xa4rjan bars i ett geh\xc3\xa4ng av s\xc3\xa4mskat \xc3\xa4lgskinn eller buffelhud med en bronss\xc3\xb6lja. Karbinen med en tillh\xc3\xb6rig sp\xc3\xa4nnare h\xc3\xa4ngde i en bred karbinrem av s\xc3\xa4mskat \xc3\xa4lgskinn med m\xc3\xa4ssingss\xc3\xb6lja och en god stark karbinhake \xc3\xb6ver v\xc3\xa4nster axel och de tv\xc3\xa5 hjull\xc3\xa5s eller flintl\xc3\xa5spistolerna var nedstuckna i pistolstrumpor av kl\xc3\xa4de, som i sin tur var nedstuckna i starka h\xc3\xb6lster med smorl\xc3\xa4derskappor framf\xc3\xb6r den svarta sadeln. \xc3\x96ver h\xc3\xb6ger axel h\xc3\xa4ngde ryttarens patronk\xc3\xb6k (kartuschv\xc3\xa4ska) \xc3\xb6verkl\xc3\xa4tt med s\xc3\xa4mskat \xc3\xa4lgskinn.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4starna\n_START_PARAGRAPH_\nDe karolinska h\xc3\xa4starna var noterbara f\xc3\xb6r sin goda kondition. Oftast var de relativt sm\xc3\xa5 och kraftiga. Adelsfanans h\xc3\xa4star skulle \xc3\xa5r 1684 vara vallacker och 12 palmer h\xc3\xb6ga. H\xc3\xa4starna skulle sk\xc3\xb6tas om tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger per dag. Innan de gick i strid vandes de vid kraftiga sm\xc3\xa4llar av pistoler, vajande fanor, eld, trumpeter och trummor. Det kr\xc3\xa4vdes m\xc3\xa5nga h\xc3\xa4star i arm\xc3\xa9n; i vissa l\xc3\xa4gen kunde antalet h\xc3\xa4star vara lika stort som antalet soldater. Detta d\xc3\xa5 de inte bara beh\xc3\xb6vdes vid kavalleriet utan \xc3\xa4ven hos trossen, vid infanteriet och artilleriet. Nya h\xc3\xa4star beh\xc3\xb6vdes hela tiden d\xc3\xa5 det var h\xc3\xa4starna som tog h\xc3\xa5rdast vid i slagen och d\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga dog vid marscher.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4stmunderingen\n_START_PARAGRAPH_\nDet var viktigt att sadlarna inte br\xc3\xb6t h\xc3\xa4starna. Under sadlarna fanns det vikta h\xc3\xa4stt\xc3\xa4cket och ett schabrak av bl\xc3\xa5tt gult, svart eller r\xc3\xb6tt kl\xc3\xa4de, underfodrat med buldan, ett grovt s\xc3\xa4ckv\xc3\xa4vsliknande tyg. Vidare ett par starka h\xc3\xb6lster med smorl\xc3\xa4derskappor. Ett par st\xc3\xa5ngbetsel, stigbyglar, l\xc3\xa4dergrimma, h\xc3\xa4stt\xc3\xa4cke, tv\xc3\xa4rs\xc3\xa4ck, foderpossa, skrapa, skoborste, viskduk och en g\xc3\xa5ng h\xc3\xa4stskor och tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger s\xc3\xb6m.\n_START_SECTION_\nStridsformering\n_START_PARAGRAPH_\nRyttarna red i ett pilformat kompani, som normalt r\xc3\xa4knade 125 h\xc3\xa4star, uppst\xc3\xa4lld enligt Karl XI:s exercisreglemente p\xc3\xa5 tre led, t\xc3\xa4tt anslutna, med t\xc3\xa4tast m\xc3\xb6jliga anslutning mellan rotarna. Ryttm\xc3\xa4staren hade sin plats i spetsen kompaniet, l\xc3\xb6jtnanten och kvarterm\xc3\xa4staren strax bakom. Standaret, vilket utgjorde den allm\xc3\xa4nna r\xc3\xa4ttningspunkten, f\xc3\xb6rdes av den andre kornetten som red i mitten av fr\xc3\xa4msta ledet. Den \xc3\xa4ldste korpralen st\xc3\xa4lldes p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gra flygeln, den andre vid standaret, den tredje p\xc3\xa5 v\xc3\xa4nstra flygeln. Det svenska kavalleriet kom att anv\xc3\xa4nda den mycket framg\xc3\xa5ngsrika taktiken att rida rakt p\xc3\xa5 fienden med v\xc3\xa4rjan, f\xc3\xb6r att sedan anv\xc3\xa4nda handeldvapnen.\n_START_SECTION_\nI torpet\n_START_PARAGRAPH_\nRyttarna hade ungef\xc3\xa4r samma villkor i torpen som fotsoldater. De \xc3\xa4gde inte vapnen och uniformen, de \xc3\xa4gdes av dem som satte upp ryttarna (b\xc3\xb6nder och andra). I J\xc3\xa4mtland hade kavallerikompaniet ryttarh\xc3\xa4rbren  d\xc3\xa4r utrustningen f\xc3\xb6rvarades f\xc3\xb6rseglad i fredstid. I ett kontrakt \xc3\xa5r 1687 heter det ang\xc3\xa5ende ryttarens inkvartering: Der gemena Ryttare... bli hoos anordhnadhe b\xc3\xb6nder uti deras Stugur och niutha hoos dhem wedh och werma, finnes och s\xc3\xa5 L\xc3\xa4genheth, f\xc3\xa5 dhen sin serdheles Stugu och een s\xc3\xa5dan s\xc3\xa4ngh som bonhen med sitt f\xc3\xa5lck brukar, dher Jempte m\xc3\xa5ste Ryttaren f\xc3\xb6r dess H\xc3\xa4st hafwa stall och foderrum.\n_START_SECTION_\nUniformer\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1687 inf\xc3\xb6rdes enhetsuniformen f\xc3\xb6r artilleriet. F\xc3\xb6r infanteriet och kavalleriet anv\xc3\xa4ndes d\xc3\xa5 bl\xc3\xa5 uniformer, artilleriets var ungef\xc3\xa4r likadana men gr\xc3\xa5._NEWLINE_Rocken var m\xc3\xb6rkgr\xc3\xa5 med bl\xc3\xa5 krage, bl\xc3\xa5 \xc3\xa4rmuppslag och bl\xc3\xa5tt foder. Detta g\xc3\xa4llde artillerister fr\xc3\xa5n Sverige liksom fr\xc3\xa5n andra delar av riket. I uniformen ingick \xc3\xa4ven bl\xc3\xa5 l\xc3\xa4rfthalsduk, gul skinnv\xc3\xa4st, kn\xc3\xa4byxor av gult skinn, bl\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngstrumpor, svarta l\xc3\xa5gskor med m\xc3\xa4ssingssp\xc3\xa4nnen och tv\xc3\xa4r t\xc3\xa5h\xc3\xa4tta, svart filthatt med r\xc3\xb6tt hattband och trekantigt uppvikt br\xc3\xa4tte. \xc3\x85r 1710 byttes den gr\xc3\xa5 uniformen ut mot en bl\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nPj\xc3\xa4styper\n_START_PARAGRAPH_\nArtilleriet anv\xc3\xa4nde tre olika sorters pj\xc3\xa4ser: kanoner, haubitsar och m\xc3\xb6rsare. De flesta var tillverkade av j\xc3\xa4rn, men \xc3\xa4ven pj\xc3\xa4ser av brons f\xc3\xb6rekom. Efter slaget vid Poltava 1709 kom det till flera f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar fr\xc3\xa4mst av Carl Cronstedt, till exempel anmarschbommar som man monterade i f\xc3\xa4sten p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor av lavetten och sk\xc3\xb6t kanonen framf\xc3\xb6r sig n\xc3\xa4r man avancerade (marscherade an) mot fienden. Ett annat s\xc3\xa4tt var att anv\xc3\xa4nda aktionsh\xc3\xa4star f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rflytta pj\xc3\xa4sen. I b\xc3\xa5da dessa fall var allts\xc3\xa5 eldr\xc3\xb6ret hela tiden riktat mot fienden, till skillnad mot vanlig transport av stycket d\xc3\xa5 eldr\xc3\xb6ret var bak\xc3\xa5triktat. \xc3\x85r 1712 inf\xc3\xb6rdes Christopher Polhems nya riktskruv. En annan mycket viktig person var Johan Si\xc3\xb6blad som gjorde en rad f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar p\xc3\xa5 1680- och 90-talen.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4rstridsvapen\n_START_PARAGRAPH_\nSom n\xc3\xa4rstridsvapen bar de liksom infanteriet musk\xc3\xb6ter men i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rjor, som var l\xc3\xa5nga och otympliga f\xc3\xb6r artillerister, bar de hirschf\xc3\xa4ngare. En hirschf\xc3\xa4ngare var som en v\xc3\xa4rja men lite kortare (68 centimeter). Klingan var fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan likadan som infanteriets, men p\xc3\xa5 1680-talet tillverkades eneggade klingor med s\xc3\xa5gtandad rygg som gjorde dem mer anv\xc3\xa4ndbara som verktyg. Under Stora nordiska kriget kom man dock att \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till tv\xc3\xa5eggade klingor.\n_START_SECTION_\nOrganisation\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Sk\xc3\xa5nska krigets slutskede omorganiserade Karl XI det svenska f\xc3\xa4ltartilleriet fr\xc3\xa5n tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre kompanier till fyra mindre och r\xc3\xb6rligare kompanier med endast 60 man i vardera. Tv\xc3\xa5 av dem fanns i Stockholm, ett i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping och ett i G\xc3\xb6teborg. _NEWLINE_Vid Stora nordiska krigets utbrott fanns det 1\xc2\xa0784 artillerister i den svenska arm\xc3\xa9n och \xc3\xa5r 1714 enbart 1\xc2\xa0308 man.\n_START_SECTION_\nI f\xc3\xa4lt\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Stora nordiska kriget anv\xc3\xa4ndes inte artilleri s\xc3\xa5 ofta f\xc3\xb6r svensk del. Troligt var att det tog mycket tid att f\xc3\xb6ra med sig artilleri i f\xc3\xa4lt och detta passade inte den svenska krigsledningen. Mot slutet av Stora nordiska kriget b\xc3\xb6rjade artilleri anv\xc3\xa4ndas mer. Vid slaget vid Gadebusch spelade det svenska artilleriet en avg\xc3\xb6rande roll f\xc3\xb6r segern.\n_START_SECTION_\nKarolinsk stridstaktik\n_START_PARAGRAPH_\nKarolinernas stridstaktik var mycket offensiv. Med hj\xc3\xa4lp av kavalleriet och dess skvadroner, som var som en kil in i motst\xc3\xa5ndarnas led, blev deras taktik mycket farlig. Den var en utveckling av den franska under Ludvig XIV. Modet, religionen och tron p\xc3\xa5 kungen var mycket viktiga f\xc3\xb6r att den offensiva karolinska stridstaktiken skulle fungera. Det sades inte spela n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre roll om man duckade eller stod rakt upp eftersom det var Guds vilja (eller \xc3\xb6dets lott) om n\xc3\xa5gon dog; p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt kr\xc3\xb6p soldaterna s\xc3\xa4llan ihop under fiendens musk\xc3\xb6t- eller artillerield._NEWLINE_I den karolinska arm\xc3\xa9n tr\xc3\xa4nade man ytterst s\xc3\xa4llan f\xc3\xb6rsvar. Karolinerna skulle marschera rakt mot fienderna och inte avlossa n\xc3\xa5gra skott f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n de s\xc3\xa5g dem i vit\xc3\xb6gat. Detta gjorde att de var \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset tr\xc3\xa4ffs\xc3\xa4kra, men \xc3\xa4ven att fler karoliner riskerade att stupa innan de b\xc3\xb6rjade avlossa sina handeldvapen. Karl XII hade best\xc3\xa4mt detta f\xc3\xb6r att tr\xc3\xa4ffs\xc3\xa4kerheten p\xc3\xa5 dessa \xc3\xa4ldre vapen var s\xc3\xa5 d\xc3\xa5lig, men \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r att skr\xc3\xa4mma fiender med dj\xc3\xa4rv tapperhet._NEWLINE_I den karolinska arm\xc3\xa9n anv\xc3\xa4nde man pikar, som var borttagna vid de flesta andra arm\xc3\xa9er vid denna tid.\n_START_SECTION_\nMoralen och religionen\n_START_PARAGRAPH_\nSoldaternas privata liv var str\xc3\xa4ngt reglerat och \xc3\xb6vervakat b\xc3\xa5de i f\xc3\xa4lt och hemma vid soldattorpet. F\xc3\xb6rutom den trohet som de svor den svenska kungen s\xc3\xa5 var soldaterna tvungna att l\xc3\xa4ra sig och f\xc3\xb6lja kristendomens regler, eftersom Sverige under stormaktstiden var ett land som str\xc3\xa4ngt f\xc3\xb6ljde den lutherska l\xc3\xa4ran. Att man skulle ha respekt f\xc3\xb6r Gud var lika sj\xc3\xa4lvklart som att sl\xc3\xa5ss mot landets fiender. Efter segern vid Narva trodde m\xc3\xa5nga att Gud s\xc3\xa4nt sn\xc3\xb6stormen f\xc3\xb6r att hj\xc3\xa4lpa. Det var en utbredd tro att Gud bytt sida vid Poltava. _NEWLINE_Om man inte var en tillr\xc3\xa4ckligt god kristen, d\xc3\xa5 kunde man bli mycket h\xc3\xa5rt straffad. Ett brott som stred mot Guds l\xc3\xa4ra ans\xc3\xa5gs mycket grovt, att sm\xc3\xa4da Guds namn kunde vara belagt med d\xc3\xb6dsstraff. Religionen i arm\xc3\xa9n var \xc3\xa4ven mycket viktig f\xc3\xb6r soldaternas moral, inte minst f\xc3\xb6r enhetsk\xc3\xa4nslan i en tid d\xc3\xa5 de nationella k\xc3\xa4nslorna inte var lika utvecklade som de kom att bli under 1800-talet._NEWLINE_Den karolinska arm\xc3\xa9n bestod av soldater fr\xc3\xa5n alla delar av riket, \xc3\xa4ven om de svenska och finska soldaterna var i majoritet. I b\xc3\xb6rjan av 1700-talet, d\xc3\xa5 var det lika sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r en dalkarl att k\xc3\xa4nna nationell gemenskap med en finl\xc3\xa4ndare eller sk\xc3\xa5ning. H\xc3\xa4r kom d\xc3\xa4remot den kristna (den lutherska) l\xc3\xa4ran att spela st\xc3\xb6rst roll f\xc3\xb6r gemenskapen inom arm\xc3\xa9n, n\xc3\xa4r man slogs mot utl\xc3\xa4ndska styrkor. \xc3\x84ven pr\xc3\xa4ster i arm\xc3\xa9n f\xc3\xb6ljde soldater ut i strid vid ett flertal tillf\xc3\xa4llen under det Stora nordiska kriget, ofta f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6ja soldaternas moral och s\xc3\xb6rja f\xc3\xb6r deras sj\xc3\xa4lav\xc3\xa5rd.'