b'\n_START_ARTICLE_\nIslamisk filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nIslamisk filosofi \xc3\xa4r studier i islam som syftar till att bilda harmoni mellan filosofi och religion. Att samtidigt vara filosof och muslim \xc3\xa4r kontroversiellt f\xc3\xb6r somliga, som h\xc3\xa4vdar att Islam \xc3\xa4r en "uppenbar" religion. Enligt andra beh\xc3\xb6ver ingen konflikt mellan filosofi och islam uppst\xc3\xa5. Exempel p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llningar i muslimsk filosofi \xc3\xa4r "Vad \xc3\xa4r Guds natur?" och "Hur skall religi\xc3\xb6sa traditioner tolkas?"\n_START_SECTION_\nTidig islamisk filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 600-900-talen lade muslimska filosofer grunden f\xc3\xb6r en vetenskaplig logik med tillh\xc3\xb6rande funderingar. Under den h\xc3\xa4r perioden kan den aktuella filosofin delas in i fyra riktningar, h\xc3\xa4r i kronologisk ordning. Under tidig islamsk tid var profeten Muhammed den enda auktoriteten, och t\xc3\xa4nkandet baserar sig p\xc3\xa5 sunna. Kalam \xc3\xa4r en riktning som b\xc3\xb6rjade unders\xc3\xb6ka sunna, men ocks\xc3\xa5 vetenskap och lag, p\xc3\xa5 ett djupare plan. Den Mutazilitiska skolan integrerade grekisk filosofi med islam. Under samma tid utvecklades m\xc3\xa5nga av islams ritualer. Den asharitiska skolan, senare, under 1100-talet, till\xc3\xa4t filosofi inom vetenskapen men inte religionen.\n_START_SECTION_\nKlassisk islamisk filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nMuslimsk filosofi delades fr\xc3\xa5n ca 1200 i tv\xc3\xa5 grenar, kalam och falasafa._NEWLINE_Inom kalam intresserade man sig f\xc3\xb6r Ijtihad, en metod att granska islamisk lag med grund i koranen och sunna. Diskussioner uppstod bland annat om den fria viljan. En viktig riktning inom kalam var mutakallamin, med id\xc3\xa9er som ligger mellan det ortodoxt muslimska och icke-muslimska._NEWLINE_Falasafa p\xc3\xa5verkades av andra kulturer, fr\xc3\xa4mst grekisk filosofi, och gjorde en stor insats genom att f\xc3\xb6rmedla asiatisk litteratur till Europa. Dess f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare kritiserade mutakallamin. En k\xc3\xa4nd representant f\xc3\xb6r falasafa var Ibn Rushd (Averro\xc3\xabs)._NEWLINE_Averro\xc3\xabs och Avicenna \xc3\xa4r de mest betydande medeltida muslimska filosoferna. De tog vara p\xc3\xa5 och utvecklade arvet fr\xc3\xa5n antik filosofi och har en viktig plats i filosofins historia.\n_START_SECTION_\nModern islamisk filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nEn viktig filosof \xc3\xa4r Mohammad Iqbal som har reformerat och gett nytt liv \xc3\xa5t konceptet den muslimska filosofin._NEWLINE_En annan viktig person \xc3\xa4r Mohammed Baqir As-Sadr som skrivit boken Falsafatuna (eng: Our Philosophy) d\xc3\xa4r han bland annat kritiserar kapitalistisk och kommunistisk filosofi ur ett islamiskt perspektiv.\n_START_SECTION_\nSynden och den fria viljan\n_START_PARAGRAPH_\nDiskursen inom islamisk teologi r\xc3\xb6rande m\xc3\xa4nniskans fria vilja \xc3\xa4r t\xc3\xa4tt sammankopplad till synen p\xc3\xa5 individen och synen p\xc3\xa5 synden._NEWLINE_Kharijiterna var en grupp tog avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n sin ledare, den fj\xc3\xa4rde kalifen Ali, d\xc3\xa5 han accepterat skiljedomen mot deras motst\xc3\xa5ndare Muawiya I. De menade att det endast fanns tv\xc3\xa5 kategorier m\xc3\xa4nniskor, troende och icke-troende. En troende kunde endast definieras som troende om han i allt handlade efter Guds vilja. Det inneb\xc3\xa4r att en troende upph\xc3\xb6r att vara muslim, enligt kharijiterna, d\xc3\xa5 han eller hon beg\xc3\xa5tt en allvarlig synd. Det var d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r de tog avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n sin ledare Ali, de menade att han upph\xc3\xb6rt vara muslim i och med att han syndat d\xc3\xa5 han accepterade skiljedomen. Majoriteten av muslimer motsatte sig dock denna h\xc3\xa5rda st\xc3\xa5ndpunkt, och den mildare synen p\xc3\xa5 relationen mellan synd och individ \xc3\xa4r den som generellt g\xc3\xa4ller \xc3\xa4n idag._NEWLINE_Fr\xc3\xa5gan om den fria viljan uppst\xc3\xa5r i sp\xc3\xa4nningarna mellan dessa st\xc3\xa5ndpunkter och i synen p\xc3\xa5 synd och Gud. Fr\xc3\xa5gan var om synd uppstod hos m\xc3\xa4nniskan eller var f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4md av Gud._NEWLINE_Vissa teologer menade att m\xc3\xa4nniskan beg\xc3\xa5vats med en fri vilja, det vill s\xc3\xa4ga en fri vilja att handla och d\xc3\xa4rmed \xc3\xa4ven synda. De argumenterade f\xc3\xb6r denna st\xc3\xa5ndpunkt genom att h\xc3\xa4nvisa till m\xc3\xa4nniskans ansvar. Koranen beskriver en domedag d\xc3\xa4r konsekvenser av m\xc3\xa4nniskors handlande skall utd\xc3\xb6mas. De som talade f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskors fria vilja menade att m\xc3\xa4nniskan underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt m\xc3\xa5ste ha en fri vilja, annars vore det om\xc3\xb6jligt att kr\xc3\xa4va ansvar och utd\xc3\xb6ma straff._NEWLINE_Under den abbasidiska dynastin utvecklades mutaziliterna till en viktig teologisk skola som talade f\xc3\xb6r denna syn p\xc3\xa5 den fria viljan. Deras l\xc3\xa4ra och s\xc3\xa4tt att bem\xc3\xb6ta och tolka de heliga skrifterna \xc3\xa4r pr\xc3\xa4glade av grekiska, hellenistiska influenser. F\xc3\xb6rnuft och rationell h\xc3\xa4rledning var centrala redskap. F\xc3\xb6rutom att betona m\xc3\xa4nniskans fria vilja formulerade de teorier r\xc3\xb6rande bland annat synen p\xc3\xa5 Koranen.\n_START_SECTION_\nDeterminism\n_START_PARAGRAPH_\nAndra teologer menade d\xc3\xa4remot att m\xc3\xa4nniskan inte har en fri vilja, de talar i st\xc3\xa4llet om en determinism (se predestinationsl\xc3\xa4ran inom islam). De betonade att Gud \xc3\xa4r allsm\xc3\xa4ktig och att m\xc3\xa4nniskors fria vilja d\xc3\xa4rmed skulle inskr\xc3\xa4nka p\xc3\xa5 Guds absoluta makt. En deterministisk v\xc3\xa4rldsbild dominerade redan innan islam p\xc3\xa5 den arabiska halv\xc3\xb6n och skulle sedermera dominera islamisk teologi. M\xc3\xa4nniskans synder kunde med hj\xc3\xa4lp av determinismen f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s endast som en del i det gudomliga systemet och som en del av Guds vilja._NEWLINE_Det finns olika grader av determinism. N\xc3\xa5gra menar att determinism g\xc3\xa4ller de stora generella fr\xc3\xa5gorna i livet, exempelvis huruvida ett foster blir man eller kvinna eller kommer att m\xc3\xb6ta framg\xc3\xa5ng eller motg\xc3\xa5ng i livet. En str\xc3\xa4ngare grad av determinismen \xc3\xa4r att \xc3\xa4ven handlandet och reaktionen p\xc3\xa5 ov\xc3\xa4ntade h\xc3\xa4ndelser \xc3\xa4r f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4mda.'