b'\n_START_ARTICLE_\nX86\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nIntels processorer efter 8086 och 8088 hade beteckningarna 80186, 80286, 80386 och 80486, d\xc3\xa4rav begreppet x86 ("n\xc3\xa5got + 86"). Inf\xc3\xb6r lanseringen av n\xc3\xa4sta processor hade Intels ledning allt mer b\xc3\xb6rjat uppm\xc3\xa4rksamma den \xc3\xa4n s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge svaga, men stadigt \xc3\xb6kande, konkurrensen fr\xc3\xa5n andra tillverkare. Ett misslyckat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att registrera sifferkombinationen 586 som juridiskt varum\xc3\xa4rke innebar att n\xc3\xa4sta processor ist\xc3\xa4llet fick heta Pentium (av penta = fem). Detta l\xc3\xa4mnade "namn" som 586, 5x86, 686 etcetera \xc3\xb6ppna f\xc3\xb6r konkurrenter som Cyrix, AMD, och IBM._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n och med att 80386 (introducerad 1985) blev vanligt f\xc3\xb6rekommande i slutet av 1980-talet \xc3\xa4r x86 en 32-bitarsarkitektur i persondatorsammanhang (dock ej alltid i inbyggda system) och en av de allra vanligaste processorarkitekturerna i framf\xc3\xb6rallt persondatorer, men \xc3\xa4ven arbetsstationer och servrar._NEWLINE_Runt 2004-2005 b\xc3\xb6rjade \xc3\xa4ven den x86-kompatibla 64-bitarsarkitekturen AMD64 (eller x86-64) vinna mark. Denna standard specificerades ursprungligen 1999, av AMD, Intels enda riktigt tunga konkurrent p\xc3\xa5 x86-marknaden, och de f\xc3\xb6rsta kommersiella implementeringarna d\xc3\xb6k upp 2003. Intel tvingades f\xc3\xb6lja det sp\xc3\xa5ret och x86-64 finns numera implementerad i alla moderna x86-processorer av AMD, Intel och VIA som \xc3\xa4r avsedda f\xc3\xb6r datorer (dock ej alltid f\xc3\xb6r inbyggda system)._NEWLINE_AMD har gjort v\xc3\xa4sentliga f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar i arkitekturen vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till 64 bitar utan att f\xc3\xb6rlora kompatibilitet med gamla program, ett f\xc3\xb6rfarande som p\xc3\xa5minner om hur Intel passade p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra (ortogonalisera) arkitekturen vid designen av 80386 och \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till 32 bitar, ocks\xc3\xa5 d\xc3\xa5 med bibeh\xc3\xa5llen kompatibilitet bak\xc3\xa5t._NEWLINE_Ordet arkitektur st\xc3\xa5r h\xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r hur processorerna ter sig, betraktade utifr\xc3\xa5n, allts\xc3\xa5 ur en assemblerprogrammerares eller kompilatorskrivares perspektiv. Internt kan de standardiserade funktionerna vara implementerade p\xc3\xa5 vitt skilda s\xc3\xa4tt, inte bara mellan olika tillverkare, utan \xc3\xa4ven mellan skilda serier fr\xc3\xa5n samma tillverkare._NEWLINE_Bra exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r Pentium Pro kontra Pentium, eller den f\xc3\xb6rsta Pentium 4 (Willamette) kontra f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren Pentium III; i b\xc3\xa5da fallen skiljer sig den interna uppbyggnaden n\xc3\xa4stan helt. Detta kan st\xc3\xa4llas i kontrast till till exempel Pentium II och Pentium III som var mycket lika vad g\xc3\xa4ller den interna konstruktionen.'