b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85rhus\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rhus \xc3\xa4ldsta sp\xc3\xa5r av bebyggelse h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n 900-talet. En glasp\xc3\xa4rla fr\xc3\xa5n slutet av 700-talet antyder att viss bebyggelse kan ha funnits inom stadens omr\xc3\xa5de \xc3\xa4ven tidigare. _NEWLINE_Enligt legenden byggdes den f\xc3\xb6rsta kyrkan av den danske sagokungen Frode. Kung Harald Bl\xc3\xa5tand gjorde \xc3\x85rhus till ett biskopss\xc3\xa4te \xc3\xa5r 948. Enligt legenden m\xc3\xb6ttes Sven Estridsson och Magnus den gode i ett sj\xc3\xb6slag utanf\xc3\xb6r \xc3\x85rhus 1043. Under kung Hardeknuts tid pr\xc3\xa4glades mynt i \xc3\x85rhus._NEWLINE_Under 900-talet anlades en vall runt staden som f\xc3\xb6rsvar. Staden l\xc3\xa5g d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 norra sidan av \xc3\xa5n mellan \xc3\xa5mynningen och vadst\xc3\xa4llet. Denna vall har efterhand bef\xc3\xa4sts tills den varit upp till 20 meter h\xc3\xb6g. Denna vall gr\xc3\xa4vdes bort s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom f\xc3\xb6r att ge plats n\xc3\xa4r staden v\xc3\xa4xte och idag vet man inte riktigt var den gick._NEWLINE_Under medeltiden fanns i \xc3\x85rhus \xc3\xa5tskilliga kyrkor, ett helgeandshus och tv\xc3\xa5 kloster. Dominikanerklostret (Sankt Nicolai kloster) grundlades mellan 1221 och 1246, medan Karmeliterklostret (Vor Frue Kloster) grundlades efter 1438. \xc3\x84nnu under 1500-talet var \xc3\x85rhus en blomstrande stad, men under 1600-talet b\xc3\xb6rjade tillbakag\xc3\xa5ngen._NEWLINE_Under 1600-talet blev staden ockuperad flera g\xc3\xa5nger av tyskar och svenskar. Staden kunde dock h\xc3\xa4mta sig tack vare exporten av korn till Norge, L\xc3\xbcbeck, Nederl\xc3\xa4nderna och England. Under 1700-talet skedde en nedg\xc3\xa5ng och handeln minskade. \xc3\x85r 1800 var \xc3\x85rhus Jyllands tredje st\xc3\xb6rsta stad men 1840 gick den om Randers och 1850 \xc3\x85lborg._NEWLINE_Efter slaget vid Kolding 1849 ockuperades Jylland upp till \xc3\x85rhus av preussiska trupper. \xc3\x85r 1853 drabbades staden av kolera och 213 inv\xc3\xa5nare avled._NEWLINE_\xc3\x85r 1862 \xc3\xb6ppnades j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen mellan \xc3\x85rhus och Randers. Senare tillkom str\xc3\xa4ckningar till Lang\xc3\xa5, Struer och Fredericia. \xc3\x85rhus blev en viktig knutpunkt f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gstrafiken p\xc3\xa5 Jylland vilket ocks\xc3\xa5 gynnades av att hamnen hade byggts ut.\n_START_SECTION_\nKyrkor\n_START_PARAGRAPH_\nDomkyrkan, Sankt Klemens kirke, byggdes under 1200-talet och var ursprungligen byggd i romansk stil. Under 1300- och 1400-talen byggdes den om i gotisk stil._NEWLINE_Nord\xc3\xb6st om domkyrkan byggdes 1102 Sankt Olafs kirke. Den kyrkan var av tr\xc3\xa4 och rasade eller brann ner \xc3\xa5r 1548, men dess kyrkog\xc3\xa5rd finns fortfarande kvar._NEWLINE_Dessutom finns en \xc3\xa4ldre domkyrka fr\xc3\xa5n 1060 kvar i staden, idag kallad Vor Frue Kirke.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nI Valdemar Sejrs jordebok fr\xc3\xa5n 1231 skrivs staden Arus medan det i isl\xc3\xa4ndska k\xc3\xa4llor skrivs Aros eller plural Ar\xc3\xb3sar (officiellt det nuvarande isl\xc3\xa4ndska namnet p\xc3\xa5 staden). I Kristofer av Bayerns privilegiebrev fr\xc3\xa5n 1441 anv\xc3\xa4nds formen Aarss. \xc3\x85r 1406 anv\xc3\xa4nds formen Aarhus vilket blev den allm\xc3\xa4nna under 1500-talet. Att Aarss har blivit Aarhus kan bero p\xc3\xa5 tyskt inflytande. Under 1300-talet fanns formen Ar(e)husen (1340) i ett tyskt brev och 1432 skrevs formen Aarhus i ett tyskt brev._NEWLINE_Namnet best\xc3\xa5r av ar, en genitivform av \xc3\xa5 (vattendraget) samt os, mynning, vilket ju ocks\xc3\xa5 motsvarar stadens geografiska bel\xc3\xa4genhet d\xc3\xa4r \xc3\x85rhus\xc3\xa5n mynnar ut i \xc3\x85rhus bugt (bukten utanf\xc3\xb6r)._NEWLINE_Den 9 september 1948 beslutade byr\xc3\xa5det att stadens namn ska skrivas \xc3\x85rhus, ej Aarhus. Detta \xc3\xa4gde rum i anslutning till att bokstaven "\xc3\xa5" inf\xc3\xb6rdes i danskan. Den 27 oktober 2010 besl\xc3\xb6t v\xc3\xa4nstermajoriteten i byr\xc3\xa5det att den gamla stavningen skulle \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ras.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rhus \xc3\xa4r en viktig industristad. Man tillverkar bland annat livsmedel, maskiner, \xc3\xb6l, vegetabilisk olja och m\xc3\xb6bler. Danmarks st\xc3\xb6rsta morgontidning, Jyllands-Posten, ges ut i \xc3\x85rhus. Staden har flera k\xc3\xb6pcentrum, bland annat Bruun\'s Galleri._NEWLINE_Universitetet i \xc3\x85rhus grundades 1928 och har 34\xc2\xa0000 studerande.\n_START_SECTION_\nSev\xc3\xa4rdheter\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rhus st\xc3\xb6rsta sev\xc3\xa4rdhet \xc3\xa4r Den Gamle By d\xc3\xa4r det finns ett sjuttiotal \xc3\xa4ldre byggnader som f\xc3\xa5r bes\xc3\xb6karen att k\xc3\xa4nna sig placerad i en liten dansk stad f\xc3\xb6r 100 \xc3\xa5r sedan._NEWLINE_Bland annat finns d\xc3\xa4r den medeltida domkyrkan i tegelgotik (se \xc3\x85rhus domkyrka), liksom \xc3\xa4ven den gamla kyrkan och tidigare domkyrkan Vor Frue Kirke. _NEWLINE_Ett av norra Europas st\xc3\xb6rsta konstmuseer invigdes i \xc3\x85rhus 2004, ARoS Aarhus Kunstmuseum._NEWLINE_Strax utanf\xc3\xb6r staden ligger Marselisborg Slott, drottningens sommarresidens, som stod f\xc3\xa4rdigt 1902. Sj\xc3\xa4lva slottet \xc3\xa4r inte \xc3\xb6ppet f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nheten, men parken \xc3\xa4r tillg\xc3\xa4nglig n\xc3\xa4r inte kungafamiljen bes\xc3\xb6ker slottet.\n_START_SECTION_\nDen \xc3\xb8stjyske millionby\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rhus \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 en del av ett st\xc3\xb6rre planeringsomr\xc3\xa5de, den \xc3\xb8stjyske millionby (andra ben\xc3\xa4mningar: Byregion \xc3\x98stjylland eller Storaarhus eller Den \xc3\xb8stjyske byregion) med 1\xc2\xa0202\xc2\xa0381 inv\xc3\xa5nare (1 januari 2007) p\xc3\xa5 10\xc2\xa0068\xc2\xa0km\xc2\xb2. Denna definition, som fortfarande \xc3\xa4r under utveckling, g\xc3\xb6r anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 att beskriva ett storstadsomr\xc3\xa5de med \xc3\x85rhus som centralort. Den \xc3\x98stjyske millionby omfattar landsdelen \xc3\x98stjylland samt ytterligare n\xc3\xa5gra kommuner \xc3\xa4nda ned till Haderslev, 130 km s\xc3\xb6derut (se vidare Den \xc3\xb6stjyska miljonstaden). Det faktum att omr\xc3\xa5det inte omn\xc3\xa4mns i officiell statistik fr\xc3\xa5n Danmarks Statistik, samt en befolkningst\xc3\xa4thet av endast 119 inv\xc3\xa5nare/km\xc2\xb2, g\xc3\xb6r att man b\xc3\xb6r se omr\xc3\xa5det mer som en planeringsregion \xc3\xa4n som ett storstadsomr\xc3\xa5de.'