b'\n_START_ARTICLE_\nDrottning Kristinas Jaktslott\n_START_PARAGRAPH_\nDrottning Kristinas Jaktslott \xc3\xa4r ett korsvirkeshus i kvarteret 61, K\xc3\xa4ppsl\xc3\xa4ngaren, p\xc3\xa5 berget Otterh\xc3\xa4llan i stadsdelen Inom Vallgraven i centrala G\xc3\xb6teborg. Gatuadressen \xc3\xa4r Otterh\xc3\xa4llegatan 16. Tidigare adress var h\xc3\xb6rnet av S\xc3\xb6dra Liden 26 och \xc3\x96vre Kyrkogatan 1. Huset \xc3\xa4gs och f\xc3\xb6rvaltas av Kulturminnesf\xc3\xb6reningen Otterh\xc3\xa4llan._NEWLINE_Uppkomsten till ben\xc3\xa4mningen Drottning Kristinas Jaktslott \xc3\xa4r inte klarlagd, men ett antagande \xc3\xa4r, att namnet kommer fr\xc3\xa5n den tid i slutet av 1700-talet, d\xc3\xa5 det fanns en krog i nederv\xc3\xa5ningen av huset och knektar fr\xc3\xa5n den n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna bastionen, "Christina Regina", frekventerade krogen. Det finns \xc3\xa5tminstone ett tjugotal hus i Sverige som delar namnet "Drottning Kristina jaktslott," utan att drottningen varken \xc3\xa4gt eller bebott n\xc3\xa5got av dem._NEWLINE_F\xc3\xb6rst med att i tryck lansera namnet Drottning Kristinas Jaktslott var troligen G\xc3\xb6teborgs Morgonpost, som den 8 april 1931 skriver att "... Jaktslottet p\xc3\xa5 Otterh\xc3\xa4llan snart kommer att skatta \xc3\xa5t f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ngelsen. Den lilla gula byggnaden, som av en dubi\xc3\xb6s tradition kallas Drottning Kristinas Jaktslott skall i modellens form r\xc3\xa4ddas \xc3\xa5t efterv\xc3\xa4rlden"._NEWLINE_Jaktslottet har \xc3\xa4ven g\xc3\xa5tt under namnet Otterh\xc3\xa4llans p\xc3\xa4rla och \xc3\xa4r kanske det hus i G\xc3\xb6teborg som mest f\xc3\xa5ngat allm\xc3\xa4nhetens intresse, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r till exempel dess dossier i G\xc3\xb6teborgs Stadsmuseums arkiv st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n Kronhusets.\n_START_SECTION_\nTomtens tidiga historia, 1600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nEn tidig \xe2\x80\x93 men felaktig \xe2\x80\x93 version uppger, att \xc3\xb6versten B\xc3\xb6rje Nilsson Drakenberg skulle ha byggt huset redan 1670 p\xc3\xa5 en av de fyra tomter, som kronan hade \xc3\xb6verl\xc3\xa5tit till honom. Drakenbergs far var G\xc3\xb6teborgs f\xc3\xb6rste stadspresident 1624\xe2\x80\x9336 och hade synnerligen goda relationer med Gustav II Adolf. Modern Brita Thoresdotters morfar hade varit borgm\xc3\xa4stare i \xc3\x84lvsborgs stad._NEWLINE_Senare forskning av Olga Dahl har tydligt visat, att Drakenbergs fyra tomter i 2:a roten inte l\xc3\xa5g h\xc3\xa4r, utan i nordv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rnet av Kungsgatan-Magasinsgatan. Stadens magistrat \xc3\xa5lade honom 1670 att bebygga dem, men ist\xc3\xa4llet valde han p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1671 att s\xc3\xa4lja alla fyra tomterna. Han \xc3\xa4gde redan ett stenhus, som han \xc3\xa4rvt efter sin far, presidenten Nils B\xc3\xb6rgesson, p\xc3\xa5 en stor tomt v\xc3\xa4ster om Lilla Fisktorget - nuvarande Lilla Torget - vid S\xc3\xb6dra Hamngatan (Inom Vallgraven 53:14) d\xc3\xa4r numera Wijkska huset \xc3\xa4r bel\xc3\xa4get. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r beh\xc3\xb6vde Drakenberg inte fler hus i G\xc3\xb6teborg.\n_START_SECTION_\nHusets historia, 1700\xe2\x80\x931800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDen ursprungliga tomten var Nr 105 i Andra roten - utanf\xc3\xb6r kvartersindelningen,_NEWLINE_"p\xc3\xa5 andra sidan \xc3\x96vre Kyrkogatan" Den l\xc3\xa5g i S\xc3\xb6dra Liden 26 (\xc3\xa4ven \xc3\x85kareliden) och bebyggdes av \xc3\xa5karen Lars Bryngelsson, som flyttade dit 1731. _NEWLINE_Bouppteckningen 1754 efter Bryngelssons \xc3\xa4nka Anna Dikman beskriver ett litet hus med tomt p\xc3\xa5 Otterh\xc3\xa4lleberget mellan b\xc3\xa5tsm\xc3\xa4nnen Claes och Jacob Rams hus, best\xc3\xa5ende av en stuga, k\xc3\xb6k med ett litet avskift uti samt vind \xc3\xb6ver, ett litet h\xc3\xa4ststall och vedbod av br\xc3\xa4der, allt v\xc3\xa4rt 180 daler silvermynt. Samma \xc3\xa5r i maj s\xc3\xa5ldes g\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 aktion f\xc3\xb6r 250 daler smt till murges\xc3\xa4llen Engelbert Assarsson._NEWLINE_Fram till slutet av 1700-talet bodde h\xc3\xa4r artillerister, arklim\xc3\xa4stare, undermin\xc3\xb6rer, timmerm\xc3\xa4n, fiskare, murm\xc3\xa4stare, saltm\xc3\xa4stare, stadsbetj\xc3\xa4nter med flera, ett tv\xc3\xa4rsnitt av d\xc3\xa5tidens samh\xc3\xa4lle. I b\xc3\xb6rjan av 1770-talet gjordes hela nederv\xc3\xa5ningen om till krog, som f\xc3\xb6rst drevs av kr\xc3\xb6garen Jonas Hernlund. Under \xc3\xa5ren 1786\xe2\x80\x9387 \xc3\xa4gdes tomten av h\xc3\xb6karen Johannes Utberg, 1790 av hans \xc3\xa4nka. Arbetskarlen Andr. Olsson kallades kr\xc3\xb6gare, d\xc3\xa5 han 1795 \xc3\xa4gde hela tomten. Han \xc3\xa4gde 1800\xe2\x80\x9302 h\xc3\xa4ften medan halva g\xc3\xa5rden 1800-01 \xc3\xa4gdes av f\xc3\xa4rgaredr\xc3\xa4ngen Lars Jacobsson och 1802 av \xc3\xa4nkan Anna Isacsson. Krogr\xc3\xb6relsen fortsatte fram till den stora branden 1 november 1804 d\xc3\xa5 flertalet av husen p\xc3\xa5 Otterh\xc3\xa4llan brann ner._NEWLINE_I en handling, daterad den 17 januari 1805, avstod Lars Jonsson till Anders Olsson alla anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 del av tomt, d\xc3\xa4r deras gemensamma hus hade st\xc3\xa5tt emot det att han fick h\xc3\xa4lften av det utbetalade brandf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsbeloppet och av det som blivit b\xc3\xa4rgat och h\xc3\xa4lften av tegelstenen. I justitieprotokollet av den 30 april 1806 omtalas det p\xc3\xa5 tomten nr 105 i andra roten under fullbordan st\xc3\xa5ende reveterade korsvirkeshuset._NEWLINE_Det nuvarande huset uppf\xc3\xb6rdes \xc3\xa5r 1806 av Andr. Olsson, efter det att Bryngelssons hus f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts i storbranden 1804 ("...Detta befans nu endast best\xc3\xa5 af f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nd och til st\xc3\xb6rsta delen aldeles oduglig sten af murw\xc3\xa4rket och Stenfothen som ej kan skattas till h\xc3\xb6gre w\xc3\xa4rde \xc3\xa4n 15.40 Riksdaler" ur Brandstodshandlingen, 24 november 1804). F\xc3\xb6re branden var huset v\xc3\xa4rderat till "1092:32 riksdaler banco". K\xc3\xa4llarm\xc3\xa4stare A. Andersson \xc3\xb6vertog fastigheten 1860, och under hela 1800-talet bytte huset \xc3\xa4gare ett flertal g\xc3\xa5ng. De flesta var hantverkare, men \xc3\xa4ven k\xc3\xa4llarm\xc3\xa4stare och tullm\xc3\xa4stare finns nedtecknade. En av de mer udda hyresg\xc3\xa4sterna var den blinde musikanten Peter Emanuel Fagerroth, som levde d\xc3\xa4r med sin mor i st\xc3\xb6rsta fattigdom. \xc3\x85r 1899 st\xc3\xa5r "Verkges\xc3\xa4llen Lars Hansson" som \xc3\xa4gare, och taxeringsv\xc3\xa4rdet \xc3\xa4r 9\xc2\xa0700 kronor._NEWLINE_Huset har endast 210 centimeter i takh\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 nederv\xc3\xa5ningen och 180 centimeter p\xc3\xa5 \xc3\xb6verv\xc3\xa5ningen.\n_START_SECTION_\n1900-talet och en ny stadsplan\n_START_PARAGRAPH_\n"Slottet" var mycket slitet n\xc3\xa4r velocipedfabrik\xc3\xb6ren Alfred Hansson k\xc3\xb6pte det 11 maj 1914, och han tvingades till en genomgripande renovering. Bland annat l\xc3\xa4t han mura in sm\xc3\xa5 lejonhuvuden ovanf\xc3\xb6r f\xc3\xb6nstren. D\xc3\xa4rigenom fick huset ett h\xc3\xb6grest\xc3\xa5ndm\xc3\xa4ssigt utseende, vilket kan ha givit upphov till beteckningen "Jaktslottet". Lejonmaskaronerna hade han tagit vara p\xc3\xa5 i samband med att artillerikasernen p\xc3\xa5 Kungsh\xc3\xb6jd revs 1911. Hansson l\xc3\xa4t rensa upp den gamla brunnen p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, d\xc3\xa4r flera f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l fr\xc3\xa5n hundratals \xc3\xa5r tillbaka, kom fram. \xc3\x84ven en handkvarn av sten hittades under huset._NEWLINE_N\xc3\xa4r Hansson dog ville hans arvingar inte kosta p\xc3\xa5 huset de n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga reparationerna, varp\xc3\xa5 G\xc3\xb6teborgs Morgonpost 8 april 1931 meddelade att "slottet" skulle rivas. Beskedet skapade en stark opinion mot beslutet och medel samlades in till en lindrigare reparation och bj\xc3\xb6ds ut till salu. Sj\xc3\xb6kapten Axel Nyborg blev 1942 n\xc3\xa4sta \xc3\xa4gare av "slottet", och bekostade en modernisering samt ombyggnad, med ambitionen att bevara det ursprungliga. Den \xc3\xb6ppna g\xc3\xa5rden med en fritrappa upp till vindsv\xc3\xa5ningen byggdes in till en hall med en innertrappa och balkong ovanf\xc3\xb6r. Samtidigt s\xc3\xa5 revs det s\xc3\xa5 kallade "Liljegrenska huset", som l\xc3\xa5g direkt intill och hade fungerat som "slottets" brandmur. Men Nyborg omkom i en bilolycka i New York. N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare k\xc3\xb6ptes "slottet" av dess siste d\xc3\xa4r boende \xc3\xa4gare, assessor Ulf Grapengiesser, och en ny renovering f\xc3\xb6retogs._NEWLINE_En ny stadsplan presenterades d\xc3\xa4r "Jaktslottet" inte passade in, utan ett st\xc3\xb6rre nybygge planerades i dess st\xc3\xa4lle. Grapengiesser hemst\xc3\xa4llde i en skrivelse till byggnadsn\xc3\xa4mnden att huset skulle bevaras f\xc3\xb6r framtiden: "Huset torde vara ett av stadens \xc3\xa4ldsta och \xc3\xa4r v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r alla g\xc3\xb6teborgare som \xc3\xa4r intresserade av sin stad. Ehuru byggnaden under tidernas lopp underg\xc3\xa5tt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, har den beh\xc3\xa5llit en \xc3\xa5lderdomlig och egenartad pr\xc3\xa4gel. Huset \xc3\xa4r utan like i G\xc3\xb6teborg. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r stort intresse fr\xc3\xa5n allm\xc3\xa4nhetens sida." Han avslutar med: "Huset \xc3\xa4r solitt byggt och kan i nya \xc3\xa5rhundraden st\xc3\xa5 som ett alltmera v\xc3\xa4rdefullt minne av en g\xc3\xa5ngen tid och dess f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, ett pittoreskt inslag i den moderna storstaden G\xc3\xb6teborg. Husets kulturella v\xc3\xa4rde kan i v\xc3\xa5r tid f\xc3\xb6rbises av m\xc3\xa5nga men kommer sannolikt att ligga i \xc3\xb6ppen dag f\xc3\xb6r kommande tiders g\xc3\xb6teborgare."_NEWLINE_Grapengiesser blev utn\xc3\xa4mnd till r\xc3\xa5dman i en annan stad, men ville beh\xc3\xa5lla "Jaktslottet". Han hyrde ut huset till ett par unga chalmerister, varav en sl\xc3\xa4kting, som best\xc3\xa4mde sig f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda huset. Ett team bildades och en alternativ stadsplan presenterades, men avslogs i oktober 1969. \xc3\x85r 1970 gav Grapengiesser upp och s\xc3\xa5lde huset till Byggnadsfirman Anders Di\xc3\xb6s AB i Uppsala.\n_START_SECTION_\nHuset flyttas till n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gen tomt\n_START_PARAGRAPH_\nDet blev m\xc3\xa5nga turer med olika kulturinstanser, politiska l\xc3\xa4ger, G\xc3\xb6teborgs Hembygdsf\xc3\xb6rbund, G\xc3\xb6teborgs Historiska Museum, AMS, landsh\xc3\xb6vdingen Erik Huss med flera, d\xc3\xa4r G\xc3\xb6teborgs museer i ett tj\xc3\xa4nsteutl\xc3\xa5tande skrev att "jaktslottet" \xc3\xa4r; "... ett av stadens \xc3\xa4ldsta hus och torde kunna betecknas som oers\xc3\xa4ttligt b\xc3\xa5de som historiskt minne och som ett pittoreskt inslag i storstadens centrum. Starka sk\xc3\xa4l talar f\xc3\xb6r att huset bevaras intakt". Anders Di\xc3\xb6s visade sig ha ett stort personligt intresse f\xc3\xb6r gamla hus och han sk\xc3\xa4nkte d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r "Jaktslottet" till "Kulturminnesf\xc3\xb6reningen Otterh\xc3\xa4llan". Att l\xc3\xa5ta huset vara kvar p\xc3\xa5 sin gamla plats skulle kosta 1,5 miljoner kronor, bland annat genom att antalet bilplatser skulle minska avsev\xc3\xa4rt i den parkeringsanl\xc3\xa4ggning som d\xc3\xa5 skulle byggas p\xc3\xa5 platsen._NEWLINE_Hans byggnadsfirma medverkade till att huset kunde flyttas cirka 75 meter till en tomt i h\xc3\xb6rnet av Otterh\xc3\xa4llegatan och V\xc3\xa4stra Liden, dess nuvarande plats. Det var G\xc3\xb6teborgs fastighetsn\xc3\xa4mnd, som den 24 augusti 1971 beslutade om att fr\xc3\xa5n den 1 november samma \xc3\xa5r uppl\xc3\xa5ta en ny och av staden \xc3\xa4gd tomt mot en \xc3\xa5rlig arrendeavgift av 1\xc2\xa0290 kronor. Den var cirka 220 kvadratmeter stor, och utgjorde delar av stads\xc3\xa4gan nr 8540 samt tomten nr 101 I och 101 D och E i 2:a roten i stadsdelen Inom Vallgraven. Fastighetsdirekt\xc3\xb6r Louis Campanella, som tilltr\xc3\xa4tt sin befattning n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r tidigare, var k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r okonventionella l\xc3\xb6sningar. Han tog egenm\xc3\xa4ktigt detta beslut i strid mot g\xc3\xa4llande f\xc3\xb6reskrifter i stadsplanen, vilket h\xc3\xa4lsades med gl\xc3\xa4dje av alla dem som k\xc3\xa4mpat f\xc3\xb6r att bevara byggnaden. Otterh\xc3\xa4llans nydaning var ett h\xc3\xa5rdh\xc3\xa4nt ingrepp i stadsbilden, som m\xc3\xb6tte stark kritik fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll. Att Jaktslottet fick vara kvar p\xc3\xa5 berget mildrade den starka opinionen mot de alltf\xc3\xb6r stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna._NEWLINE_D\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheten till statsbidrag genom Arbetsmarknadsstyrelsen unders\xc3\xb6ktes, visade det sig att det inte kunde l\xc3\xa4mnas om byggnaden \xc3\xa4gdes av enskild person. Av den orsaken bildade n\xc3\xa5gra intresserade personer den 7 september 1971 "Kulturminnesf\xc3\xb6reningen Otterh\xc3\xa4llan" med stadgar som sade "... att utan vinstintresse f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rva och f\xc3\xb6rvalta kulturhistoriskt intressanta byggnader inom centrala staden". Och enligt \xc2\xa711 i den 23 november 1971 antagna stadgarna skall, "... om f\xc3\xb6reningen uppl\xc3\xb6ses, dess tillg\xc3\xa5ngar tillfalla G\xc3\xb6teborgs kommun..." Den 13 december 1971 blev det klart, AMS bidrog med kostnaden f\xc3\xb6r flytt med mera, uppg\xc3\xa5ende till cirka 375\xc2\xa0000 kronor och G\xc3\xb6teborgs Stad bidrog med resterande 125\xc2\xa0000 kronor. Tv\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnbalkar sk\xc3\xb6ts in under huset och d\xc3\xa4refter drogs det p\xc3\xa5 tr\xc3\xa4rullar p\xc3\xa5 utlagda slipers. Sj\xc3\xa4lva flytten skedde i Fastighetskontorets regi och p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades den 11 februari 1972 genom G\xc3\xb6teborgsf\xc3\xb6retaget J\xc3\xb6nssons husflyttningsfirma. Den tog 12 dagar och huset f\xc3\xb6rblev intakt efter en transport p\xc3\xa5 cirka 75 meter. Huset fick d\xc3\xa4refter ett helt nytt tak, nya takbj\xc3\xa4lkar och golv. Furugolv i rummen, tegelgolv i k\xc3\xb6k och golv av svarta granith\xc3\xa4llar i hallen. D\xc3\xb6rrar och f\xc3\xb6nster blev helt nya, men i gammal stil. Ett stort vindsf\xc3\xb6nster i takets lutning fick ge hallen intryck av en \xc3\xb6ppen g\xc3\xa5rd._NEWLINE_\xc3\x96ppningsh\xc3\xb6gtiden blev den 9 september 1972 och ett v\xc3\xa5rdtr\xc3\xa4d, en ek, planterades p\xc3\xa5 husets nya gr\xc3\xa4smatta. P\xc3\xa5drivande i r\xc3\xa4ddningsarbetet var Marie-Louise de Vylder-Lehmann. En minnesplatta av gjutj\xc3\xa4rn, bekostad av Anders Di\xc3\xb6s, avt\xc3\xa4cktes den 18 december 1972 vid husets entr\xc3\xa9 och erinrar om r\xc3\xa4ddningsaktionen. P\xc3\xa5 plattan st\xc3\xa5r det: "Drottning Kristinas Jaktslott - \xc3\x96verste B\xc3\xb6rje Drakenberg byggde 1670 detta hus som r\xc3\xa4ddades undan rivningshot av M-L de Vylder-Lehmann 1971 - A.D. 1972."\n_START_SECTION_\nEn hemlig g\xc3\xa5ng\n_START_PARAGRAPH_\nEtt rykte gjorde l\xc3\xa4nge g\xc3\xa4llande att det skulle funnits en hemlig g\xc3\xa5ng mellan "Jaktslottet" och kommendantbostaden p\xc3\xa5 Otterh\xc3\xa4llan, d\xc3\xa4r \xc3\xb6verste Drakenberg bodde vid sina bes\xc3\xb6k i staden. Detta ans\xc3\xa5gs av senare forskare som fullt rimligt. G\xc3\xb6teborgsk\xc3\xa4nnaren doktor Maja Kjellin ans\xc3\xa5g \xc3\xa4nda fram till p\xc3\xa5 1970-talet, att Drakenberg "har v\xc3\xa4l f\xc3\xb6rmodligen haft detta hus som uppeh\xc3\xa5llsort vid sina bes\xc3\xb6k i staden. P\xc3\xa5st\xc3\xa5endet att det skulle ha funnits en hemlig g\xc3\xa5ng mellan \'jaktslottet\' och kommendantbostaden p\xc3\xa5 Otterh\xc3\xa4llan har ej kunnat bekr\xc3\xa4ftas, men \xc3\xa4r s\xc3\xa5ledes ej alls otroligt". Marie-Louise de Vylder-Lehnmann hade p\xc3\xa5pekat, att "den stora k\xc3\xa4llaren under huset \xc3\xa4r \xc3\xa4nnu outforskad \xe2\x80\x93 det \xc3\xa4r mycket m\xc3\xb6jligt att det visar sig vara en veritabel skattg\xc3\xb6mma"._NEWLINE_D\xc3\xa5 k\xc3\xa4llaren frilades i samband med flyttningen, visade det sig emellertid, att det inte fanns n\xc3\xa5gra sp\xc3\xa5r av n\xc3\xa5gon hemlig g\xc3\xa5ng. Det enda som fanns var resterna av den g\xc3\xa5rdsport som togs bort 1945.\n_START_SECTION_\nHuset idag\n_START_PARAGRAPH_\nByggnaden \xc3\xa4r den enda i sitt slag som \xc3\xa4r bevarad inom Vallgraven fr\xc3\xa5n tiden f\xc3\xb6re 1800. Nuvarande utseende \xc3\xa4r resultatet av flera ombyggnader. Det brutna taket och de sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6nster\xc3\xb6ppningarna \xc3\xa4r typiska f\xc3\xb6r 1700-talet. \xc3\x84ven de frilagda takbj\xc3\xa4lkarna inomhus och v\xc3\xa4ggkonstruktionen av korsvirke har 1700-talskarakt\xc3\xa4r. F\xc3\xb6nsterglasen och sockeln av kullersten tillkom i samband med restaureringen 1972.'