b'\n_START_ARTICLE_\nOlle Engkvist\n_START_PARAGRAPH_\nOlof "Olle" Teodor Engkvist, f\xc3\xb6dd 31 maj 1889 i G\xc3\xa4vle, d\xc3\xb6d 22 februari 1969, var en svensk byggm\xc3\xa4stare.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nOlle Engkvist f\xc3\xb6ddes i G\xc3\xa4vle som son till murarm\xc3\xa4staren Olof August Engkvist och Beata Ryberg. Han utbildades till murare 1904-1907 och deltog som l\xc3\xa4rling i uppf\xc3\xb6randet av Ockelbo kyrka. Han b\xc3\xb6rjade vid 18 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder att arbeta som murare och senare murarbas. Samtidigt gick han p\xc3\xa5 Brunnsviks folkh\xc3\xb6gskola. Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget arbetade han som verkm\xc3\xa4stare p\xc3\xa5 olika byggen i Stockholm och utbildade sig parallellt till byggnadsingenj\xc3\xb6r vid Byggnadsyrkesskolan. _NEWLINE_Efter examen 1918 bedrev han studier som extra elev vid Kungliga tekniska h\xc3\xb6gskolans avdelning f\xc3\xb6r arkitektur. Under samma tid arbetade han som ritare hos arkitekten Erik Lallerstedt som hade uppdraget att bygga ut h\xc3\xb6gskolans lokaler. Engkvist fick byggm\xc3\xa4starr\xc3\xa4ttigheter och grundade 1919  sitt byggnadsf\xc3\xb6retag, senare k\xc3\xa4nt som Bygg-Oleba. I b\xc3\xb6rjan av 1920-talet gjorde han under n\xc3\xa5got \xc3\xa5r studieresor till Tyskland, Frankrike, Italien och England f\xc3\xb6r att studera arkitektur, byggnadsteknik och arbetsmetoder. Tillbaka i Stockholm startade han 1922 sin byggnadsverksamhet. Han fick tidigt stora uppdrag och samarbetade med arkitekter som  Carl-Axel Acking, Hakon Ahlberg, Gunnar Asplund, Sven Backstr\xc3\xb6m, Curt Bj\xc3\xb6rklund, Nils Einar Eriksson, Paul Hedqvist, Cyrillus Johansson, Oscar Nilsson, Leif Reinius, Carl \xc3\x85kerblad, Uno \xc3\x85hr\xc3\xa9n och Ragnar \xc3\x96stberg._NEWLINE_Engkvists uppdragsgivare var bland andra Robert Ljungl\xc3\xb6f, Karl Otto Bonnier, Else Kleen, Nils Westerdahl, Sven Hedin, Alma Hedin, Claes Wahlund, Ragnar Blomquist, Prins Eugen och Pauline Brunius._NEWLINE_Engkvist  var medarbetare i den Bostadssociala utredningen (1933\xe2\x80\x931947) och ledamot i expropriationsn\xc3\xa4mnden 1942. Han var ledamot i Nordiska museets n\xc3\xa4mnd (1947-1959), han blev styrelseledamot i Konserthusstiftelsen 1949 och i Konsertf\xc3\xb6reningen 1955. Engkvist blev ledamot av  Gustav Adolfs akademien 1952 och korresponderande ledamot av Vitterhetsakademien 1958 samt hedersledamot i Stockholms byggm\xc3\xa4staref\xc3\xb6rening 1964.  _NEWLINE_Hans produktion omfattande bost\xc3\xa4der, kontor, industribyggnader och offentliga lokaler b\xc3\xa5de i egen regi och som entrepren\xc3\xb6r. Bostadsbyggandet var det som dominerade Engkvists verksamhet. Olle Engkvists sociala ambitioner var i samklang med de nya id\xc3\xa9erna vid denna tid, men han v\xc3\xa4rnade \xc3\xa4ven om gamla traditioner och kulturella v\xc3\xa4rden. Vid projekteringen av Sickla r\xc3\xa4ddade han familjen Grills sommarhus Svindersvik fr\xc3\xa5n 1700-talet. Det hade ritats arkitekt Carl H\xc3\xa5rleman f\xc3\xb6r k\xc3\xb6pmannen Claes Grill. Tack vare Engkvists insats kunde Nordiska Museet f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rva huset i Svindersvik \xc3\xa5r 1949._NEWLINE_I samband med Olle Engkvists 70-\xc3\xa5rsdag grundade han \xe2\x80\x9dStockholms Byggnadsf\xc3\xb6renings Stiftelse f\xc3\xb6r Olle Engkvist-priset\xe2\x80\x9d. Stiftelsens delar \xc3\xa5rligen ut stipendier \xc3\xa5t publicister f\xc3\xb6r att d\xc3\xa4rigenom fr\xc3\xa4mja "spridandet av vederh\xc3\xa4ftig kunskap om och f\xc3\xb6rdjupad f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else f\xc3\xb6r samtida byggnadskonst". Stiftelsen kan \xc3\xa4ven utdela en medalj, fr\xc3\xa4mst som bel\xc3\xb6ning f\xc3\xb6r h\xc3\xb6gklassig journalistik._NEWLINE_Olle Engkvist var gift med Signild Engkvist f. Englundh (1909-2001), dotter till Erik Englundh och Augusta K\xc3\xa4llholm. Signhild Engkvist f\xc3\xb6ddes i Norrk\xc3\xb6ping men flyttade i unga \xc3\xa5r till Stockholm. Signhild Engkvist var en stor filantrop och hennes stiftelse har likalydande \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l som Stiftelsen Olle Engkvist. Hennes egen stiftelse kom dock att prioritera, i enlighet med hennes egna stora intressen, bidrag till zoologi och kultur. S\xc3\xa4rskilt kan n\xc3\xa4mnas forskningsstationerna p\xc3\xa5 Grims\xc3\xb6 och Tovetorp.\n_START_SECTION_\nRadhus och smalhus\n_START_PARAGRAPH_\nOlle Engkvist \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r arkitekt Paul Hedqvists  radhus l\xc3\xa4ngs \xc3\x85lstensgatan i \xc3\x85lsten i Bromma i v\xc3\xa4stra Stockholm. Radhusen kom att kallas Per-Albin-husen  efter att Engkvists gode v\xc3\xa4n statsminister Per-Albin Hansson beslutat sig f\xc3\xb6r att bos\xc3\xa4tta sig vid \xc3\x85lstensgatan 40. Han byggde \xc3\xa4ven de f\xc3\xb6rsta smalhusen i Hjorthagen (Abessinien)\n_START_SECTION_\nKollektivhus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1930-talet lanserades en ny boendeform av arkitekter och politiker, kollektivhuset. Det handlade om att ge service och gemenskap \xc3\xa5t de boende. Bostadsformen var en f\xc3\xb6ljd av 1930-talets nya bostadsideal. Alva Myrdal med flera talade sig varma f\xc3\xb6r det nya boendet, inte minst f\xc3\xb6r att kvinnorna skulle ges m\xc3\xb6jlighet att yrkesarbeta, och Svenska Sl\xc3\xb6jdf\xc3\xb6reningen ordnade utst\xc3\xa4llningar p\xc3\xa5 detta tema. Olle Engkvist byggde flera kollektivhus i innerstaden och i Stockholms v\xc3\xa4stra f\xc3\xb6rorter under 1940- och 1950-talen.\n_START_SECTION_\nStj\xc3\xa4rnhus och terrasshus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 slutet av 1940-talet bodde Olle Engkvist sj\xc3\xa4lv i Charlottendal i Gr\xc3\xb6ndal, ett gammalt sommarn\xc3\xb6je fr\xc3\xa5n 1700-talet, som han f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade. P\xc3\xa5 1940-talet k\xc3\xb6pte Engkvist mark i norra Gr\xc3\xb6ndal och gav arkitektfirman Backstr\xc3\xb6m & Reinius uppdraget att rita stj\xc3\xa4rnhusen (1958-1962) vid Sj\xc3\xb6bj\xc3\xb6rnsv\xc3\xa4gen i Gr\xc3\xb6ndal. _NEWLINE_N\xc3\xa4sta projekt blev de lika ber\xc3\xb6mda terrasshusen i Gr\xc3\xb6ndal och punkthuset (Galjonshuset) mot Gr\xc3\xb6ndalsv\xc3\xa4gen. Terrasshusen \xc3\xa4r ett bostadshus i kvarteret Galjonsbilden vid Gr\xc3\xb6ndalsv\xc3\xa4gen i stadsdelen Gr\xc3\xb6ndal i Stockholm. Syftet var att uppf\xc3\xb6ra attraktiva bost\xc3\xa4der p\xc3\xa5 en brant sydv\xc3\xa4stsluttning. Mellan 1958 och 1962 uppf\xc3\xb6rde byggm\xc3\xa4stare Olle Engkvist och arkitektduon Sven Backstr\xc3\xb6m och Leif Reinius p\xc3\xa5 Backstr\xc3\xb6m & Reinius Arkitekter AB ett terrasshus i Gr\xc3\xb6ndal, Terrasshuset, Gr\xc3\xb6ndal. Gr\xc3\xb6ndals stj\xc3\xa4rn- och terrasshus \xc3\xa4r numera q-m\xc3\xa4rkta p\xc3\xa5 stadsplanen och \xc3\xa4ven inringade av en bl\xc3\xa5 rand p\xc3\xa5 planen, vilket inneb\xc3\xa4r att omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r av Riksintresse f\xc3\xb6r kultlurmilj\xc3\xb6v\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nKontors- och industribyggnader\n_START_PARAGRAPH_\nHans f\xc3\xb6retag byggde \xc3\xa4ven kontorshus, s\xc3\xa5som Thulehuset, Bonnierhuset och SvD-huset i Stockholm, Sieverts kabelverk i Sundbyberg och stora kontoret i Domnarvet. Engkvist byggde industribyggnader s\xc3\xa5som utbyggnad av Sieverts kabelverk i Sundbyberg, Domnarfvets jernverk och Asea i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s.\n_START_SECTION_\nVetenskapliga institutioner och offentliga byggnader\n_START_PARAGRAPH_\nVidare byggde han vetenskapliga institutioner s\xc3\xa5som Siegbahnska institutet, laboratorier \xc3\xa5t Bergslaget, Domnarvet, Barn\xc3\xa4ngens Tekniska Fabrik med flera._NEWLINE_Bland offentliga byggnader som han byggt m\xc3\xa4rks G\xc3\xb6teborgs konserthus vid G\xc3\xb6taplatsen i G\xc3\xb6teborg, r\xc3\xa5dhustillbyggnaden i G\xc3\xb6teborgs r\xc3\xa5dhus och stadshuset i Sundbyberg. Vidare st\xc3\xa5r Engkvist bakom Bonnierhuset p\xc3\xa5 Torsgatan i Stockholm och galleriet p\xc3\xa5 Waldemarsudde p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden, som prins Eugen och Olle Engkvist utformade tillsammans.'