b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rluggla\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglan har en kroppsl\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 24\xe2\x80\x9326\xc2\xa0cm  och ett vingspann p\xc3\xa5 54\xe2\x80\x9362\xc2\xa0cm. Den \xc3\xa4r brun p\xc3\xa5 ovansidan med vita fl\xc3\xa4ckar (p\xc3\xa4rlor) p\xc3\xa5 skuldrorna. Undertill \xc3\xa4r den vitaktig med bruna streck. Huvudet \xc3\xa4r stort, med gula \xc3\xb6gon och ett vitt runt ansikte och ett "f\xc3\xb6rv\xc3\xa5nat" uttryck. De korta f\xc3\xb6tterna \xc3\xa4r befj\xc3\xa4drade ut till klorna. Ungf\xc3\xa5glar \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkbruna utom i ansiktet d\xc3\xa4r de har vita f\xc3\xa4lt som sannolikt underl\xc3\xa4ttar matningen i det m\xc3\xb6rka boh\xc3\xa5let. Till f\xc3\xa4rg och form \xc3\xa4r de b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen lika. Dock skiljer de sig mycket i fr\xc3\xa5ga om vikt. Hanen v\xc3\xa4ger mellan 90 och 113 gram medan honan vanligtvis varierar mellan 126 och 194 gram, men det finns extremfall upp till 215 gram.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglehanens revirrop h\xc3\xb6rs i Sverige vanligtvis fr\xc3\xa5n slutet av februari till maj, i s\xc3\xa4llsynta fall fr\xc3\xa5n januari och fram till juli. L\xc3\xa4tet \xc3\xa4r mycket karakteristiskt och best\xc3\xa5r av en serie om tre till tio starka "poanden" som upprepas m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger och kan h\xc3\xb6ras kilometerl\xc3\xa5ngt. Den sjunger n\xc3\xa4stan uteslutande efter m\xc3\xb6rkrets inbrott. P\xc3\xa4rlugglan har ocks\xc3\xa5 en del andra l\xc3\xa4ten, bland annat ett ekorrliknande smackande och ett mjukt l\xc3\xa4te som p\xc3\xa5minner om kajans kontaktl\xc3\xa4te (sannolikt ett honl\xc3\xa4te). S\xc3\xa5nglusten begr\xc3\xa4nsas av faktorer som vind, mulet v\xc3\xa4der, regn, sn\xc3\xb6fall, samt ibland av st\xc3\xb6rre ugglors n\xc3\xa4rvaro. Ungarna tigger med ett kvidande "tzzziiii". Flykten \xc3\xa4r i princip ljudl\xc3\xb6s.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rluggla \xc3\xa4r tillsammans med kattuggla den vanligaste av Sveriges ugglor. Den finns \xc3\xb6ver st\xc3\xb6rre delen av landet, och har ibland till och med h\xc3\xa4ckat p\xc3\xa5 Gotland, trots bristen p\xc3\xa5 sork. Som talrikast \xc3\xa4r den p\xc3\xa5 taiga i omr\xc3\xa5den med mycket uppsatta holkar, exempelvis i V\xc3\xa4sterbotten.\n_START_SECTION_\nBeteende\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglan \xc3\xa4r uteslutande nattaktiv och vilar p\xc3\xa5 dagen, helst i en t\xc3\xa4t gran. Bara l\xc3\xa4ngst uppe i norr, p\xc3\xa5 grund av de ljusa n\xc3\xa4tterna jagar den ocks\xc3\xa5 i dagsljus. Flykten \xc3\xa4r tyst, rak, snabb och lite fladdermuslik. N\xc3\xa4r ugglan vilar sitter den uppr\xc3\xa4tt. Liksom andra ugglor kan den bl\xc3\xa5sa upp sig f\xc3\xb6r att verka st\xc3\xb6rre vid st\xc3\xb6rning, och fungerar inte det, g\xc3\xb6r den sig extremt smal f\xc3\xb6r att likna en avbruten kvist. Ibland l\xc3\xa4mnar den viloplatsen f\xc3\xb6r att bada eller f\xc3\xb6r att v\xc3\xa5rda fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kten. Utanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckningstiden uppr\xc3\xa4ttar varje p\xc3\xa4rluggla jaktrevir som f\xc3\xb6rsvaras mot andra artfr\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglan h\xc3\xa4ckar uteslutande i h\xc3\xa5lrum i tr\xc3\xa4d, oftast gamla boh\xc3\xa5l av spillkr\xc3\xa5ka, eller l\xc3\xa4mpliga holkar. De tidigaste h\xc3\xa4ckningarna kan p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas redan i slutet av februari och de senaste l\xc3\xa5ngt in i juni, men i Skandinavien \xc3\xa4r det normalt att de p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas i april. Honan l\xc3\xa4gger i allm\xc3\xa4nhet 3-7 n\xc3\xa4stan klotrunda vita \xc3\xa4gg, men kullar mellan 1 och 11 \xc3\xa4gg f\xc3\xb6rekommer. \xc3\x84ggen ruvas i cirka 26 dagar. P\xc3\xa4rlugglehonan l\xc3\xa4mnar og\xc3\xa4rna boh\xc3\xa5let, utan kikar ofta ut om n\xc3\xa5got kommer \xc3\xa5t botr\xc3\xa4det, varvid ing\xc3\xa5ngsh\xc3\xa5let blir "kamouflerat" av hennes ansikte. Vid allvarligare st\xc3\xb6rning flyger hon ut, men stannar i n\xc3\xa4rheten, och \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder till boet igen s\xc3\xa5 fort faran tycks vara \xc3\xb6ver. Ungarna, som kl\xc3\xa4cks med tv\xc3\xa5 dagars mellanrum, stannar i boet minst tre veckor och tas om hand av b\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna. Om f\xc3\xb6dan tryter under h\xc3\xa4ckningen sv\xc3\xa4lter de minsta ungarna ihj\xc3\xa4l eftersom de inte kan konkurrera med sina st\xc3\xb6rre kullsyskon, de \xc3\xa4ts d\xc3\xa5 upp av de \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende ungarna och fungerar p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt som matreserv. Fram p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten b\xc3\xb6rjar alla familjemedlemmar att g\xc3\xa5 skilda v\xc3\xa4gar. H\xc3\xa4ckning sker n\xc3\xa4stan uteslutande en g\xc3\xa5ng om \xc3\xa5ret, men om h\xc3\xa4ckningen misslyckas tidigt kan ibland en andra kull l\xc3\xa4ggas._NEWLINE_Olikt andra ugglearter bildar inte p\xc3\xa4rlugglan par som h\xc3\xa5ller ihop \xc3\xa5r fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r, utan byter i regel partner mellan varje h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4song. Hanen kan beh\xc3\xa5lla boet i flera \xc3\xa5r, men tar sig en ny hona varje v\xc3\xa5r. Man har dessutom kunnat konstatera att polyandri och polygyni f\xc3\xb6rekommer hos arten. I det fall honan tar sig en ny partner, l\xc3\xa4mnar hon den f\xc3\xa4rdigkl\xc3\xa4ckta kullen \xc3\xa5t hanens v\xc3\xa5rd och uppf\xc3\xb6dande, och l\xc3\xa4gger en ny kull p\xc3\xa5 annan plats. \xc3\x84ven hanen kan samtidigt ha tv\xc3\xa5 honor i olika boh\xc3\xa5l som han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjer. B\xc3\xa4gge beteenden f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter att det finns gott om f\xc3\xb6da under hela h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4songen.\n_START_SECTION_\nJakt och f\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglan brukar spana efter byten genom att sittande p\xc3\xa5 en l\xc3\xa5g gren spana av marken genom att sakta r\xc3\xb6ra huvudet fr\xc3\xa5n sida till sida, lyssnande efter bytesdjurens r\xc3\xb6relser. N\xc3\xa4r ugglan lokaliserat ett ljud fr\xc3\xa5n ett t\xc3\xa4nkbart byte flyger den ner i ett angrepp. P\xc3\xa4rlugglan jagar i t\xc3\xa4t skog, fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xa5n nedh\xc3\xa4ngande grenar av gran, varifr\xc3\xa5n den spanar ett par minuter i taget och sl\xc3\xa5r sina byten. Den r\xc3\xb6r sig mellan grenar p\xc3\xa5 omkring 1,5\xe2\x80\x932 meters h\xc3\xb6jd \xc3\xb6ver marken, med ett par minuters spanande fr\xc3\xa5n varje plats, och cirka 15\xe2\x80\x9320 meters mellanrum. B\xc3\xa5de synen och h\xc3\xb6rseln \xc3\xa4r anpassade till natten._NEWLINE_Denna lilla uggla tar sm\xc3\xa5 bytesdjur, s\xc3\xa4rskilt sorkar, skogsm\xc3\xb6ss, skogsl\xc3\xa4mlar och andra sm\xc3\xa5 d\xc3\xa4ggdjur, men ocks\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 f\xc3\xa5glar och st\xc3\xb6rre insekter. I s\xc3\xa4llsynta fall kan den \xc3\xa4ven ta ekorrar, fladderm\xc3\xb6ss och grodor._NEWLINE_P\xc3\xa4rlugglans spybollar hittar man vanligtvis under dess plats f\xc3\xb6r dagvilan, eller hoptrampade i bobalen som best\xc3\xa5r av en ansamling av spybollar och tr\xc3\xa4ck. Spybollen \xc3\xa4r gr\xc3\xa5 och m\xc3\xa4ter cirka 12 g\xc3\xa5nger 22\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nPredation\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglan \xc3\xa4r utsatt f\xc3\xb6r predation fr\xc3\xa5n st\xc3\xb6rre ugglor, exempelvis berguv, slaguggla, hornuggla, samt rovf\xc3\xa5glar som sparv- och duvh\xc3\xb6k. Under h\xc3\xa4ckningen \xc3\xa4r annars m\xc3\xa5rd och ekorre p\xc3\xa4rlugglans st\xc3\xb6rsta problem. M\xc3\xa5rden d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att den memorerar och \xc3\xa5terkommer till gamla bytesplatser, och ekorren f\xc3\xb6r att den inte bara \xc3\xa4ter ugglans \xc3\xa4gg, utan ocks\xc3\xa5 bygger egna risbon inne i ugglans boh\xc3\xa5lor. Av den anledningen s\xc3\xb6ker p\xc3\xa4rlugglan helst nytt bo varje v\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rlugglans vetenskapliga namn Aegolius funereus kan h\xc3\xa4rledas fr\xc3\xa5n nylatinets aegolius, ursprungligen aeg\xc5\x8dlios, "en uggla" (Plinius), l\xc3\xa5nat fr\xc3\xa5n grekiskans aig\xc5\x8dli\xc3\xb3s, aig\xe1\xb9\x93lios "tornuggla" och funereus "d\xc3\xb6dlig", "katastrofal"._NEWLINE_Ett synonymt, felaktigt vetenskapligt namn, som ibland anv\xc3\xa4nds i \xc3\xa4ldre litteratur, \xc3\xa4r Strix tengmalmi efter den svenska naturforskaren Peter Gustaf Tengmalm._NEWLINE_I norra Dalarna kallas p\xc3\xa4rlugglan f\xc3\xb6r harbabbla (er\xc3\xa5baver, er\xc3\xa5baber, er\xc3\xa5babel, osv. med olika lokala variationer) samt er\xc3\xa5ugel, mausugel, och sm\xc3\xa5mausugel, och i Arvidsjaur har den kallats h\xc3\xa4rab\xc3\xa4ver\'n, (harb\xc3\xa4vern).\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nDen globala populationen \xc3\xa4r mycket stor och arten f\xc3\xb6rekommer \xc3\xb6ver ett mycket stort omr\xc3\xa5de varf\xc3\xb6r IUCN kategoriserar p\xc3\xa4rlugglan som livskraftig (LC). Populationen har \xc3\xb6kat i mellersta Europa de senaste \xc3\xa5ren. Bara i Tjeckien och Polen \xc3\xa4r den fortfarande listad som hotad. \xc3\x96kningen i Syd- och Mellaneuropa har troligtvis berott p\xc3\xa5 en kombination av skydds\xc3\xa5tg\xc3\xa4rder (s\xc3\xa4rskilt uts\xc3\xa4ttning av holkar) och \xc3\xb6kad plantering av barrskog._NEWLINE_Holkupps\xc3\xa4ttning gynnar p\xc3\xa4rlugglans m\xc3\xb6jlighet att h\xc3\xa4cka, dock bara tillf\xc3\xa4lligt eftersom holkar har en begr\xc3\xa4nsad livsl\xc3\xa4ngd i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till naturh\xc3\xa5l. Allm\xc3\xa4nt sett \xc3\xa4r p\xc3\xa4rlugglan en tacksam art att s\xc3\xa4tta upp holkar f\xc3\xb6r, d\xc3\xa5 den g\xc3\xa4rna flyttar in i nyuppsatta s\xc3\xa5dana. \xc3\x84ven genom att spara tr\xc3\xa4d med l\xc3\xa4mpliga boh\xc3\xa5l (efter t.ex. spillkr\xc3\xa5ka) kan man gynna p\xc3\xa4rlugglans h\xc3\xa4ckning._NEWLINE_Skogsbruk och r\xc3\xb6jning av tr\xc3\xa4d som anses vara av s\xc3\xa4mre kvalitet utg\xc3\xb6r ett hot mot p\xc3\xa4rlugglans best\xc3\xa5nd. St\xc3\xb6rre tallar som tagits i bruk av spillkr\xc3\xa5ka avverkas ofta och d\xc3\xa5 mister p\xc3\xa4rlugglan sina naturliga boh\xc3\xa5lor. \xc3\x84ven utgallring av st\xc3\xb6rre aspar d\xc3\xa4r spillkr\xc3\xa5kan g\xc3\xa4rna hackar ut sina bon minskar de naturliga boplatserna._NEWLINE_En del forskare tror att klimatets p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 sorkcyklerna \xc3\xa4r en avg\xc3\xb6rande faktor f\xc3\xb6r p\xc3\xa4rlugglans minskning i vissa omr\xc3\xa5den.'