b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Samuel Graffman\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Samuel Graffman, f\xc3\xb6dd 1802 i G\xc3\xb6teborg, d\xc3\xb6d 1862 p\xc3\xa5 Konradsberg vid Stockholm, var en svensk landskapstecknare.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nHan kom till Stockholm t\xc3\xa4mligen ung, blev elev vid Konstakademien och m\xc3\xa5lade landskap under ledning av Fahlcrantz. Mot slutet av 1820-talet avtecknade han gamla kyrkm\xc3\xa5lningar i s\xc3\xb6dra Sverige. 1830 reste han till Skottland, vars storartad pittoreska natur d\xc3\xa5 v\xc3\xa4ckt uppm\xc3\xa4rksamhet genom Walter Scotts romaner. Hos denne och hans m\xc3\xa5g, Sir W. Lockhart, fann Graffman det v\xc3\xa4nligaste mottagande och f\xc3\xb6rekommande v\xc3\xa4gledning. \xc3\x85terkommen utgav Graffman teckningssamlingen Skottiska vyer, litograferade av Carl Johan Billmark (1831-33, 6 h\xc3\xa4ften), och vann betydande anseende i hemlandet. Graffman blev samtidigt agr\xc3\xa9 av Konstakademien, fick 1834 ett resestipendium, och allt syntes lova honom en lycklig framtid, d\xc3\xa5 pl\xc3\xb6tsligt sinnesrubbning omkring 1837 intr\xc3\xa4ffade, som snart visade sig obotlig. Hans numera mycket s\xc3\xa4llsynta tavlor, mest i litet format, utgjordes av utsikter fr\xc3\xa5n Sverige, Norge och Skottland. M\xc3\xa5lningen Stirling Castle, 1831 finns p\xc3\xa5 L\xc3\xa4nsmuseet G\xc3\xa4vleborg i G\xc3\xa4vle. N\xc3\xa5gra verk finns p\xc3\xa5 Rosendals lustslott. Graffman finns representerad vid bland annat Uppsala universitetsbibliotek och Nationalmuseum i Stockholm och G\xc3\xb6teborgs konstmuseum._NEWLINE_Han avled barnl\xc3\xb6s och var farfars farbror till hovr\xc3\xa4ttslagmannen G\xc3\xb6sta Graffman.'