b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Ricardo\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nRicardo kom fr\xc3\xa5n en judisk familj fr\xc3\xa5n Nederl\xc3\xa4nderna. Vid 14 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder blev han aff\xc3\xa4rsbitr\xc3\xa4de hos sin far som han hamnade i konflikt med d\xc3\xa5 han sl\xc3\xb6t sig till den engelska statskyrkan och ungef\xc3\xa4r samtidigt gifte sig med en_NEWLINE_kristen kvinna. Han \xc3\xa4gnade sig d\xc3\xa5 \xc3\xa5t sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig fondm\xc3\xa4klarverksamhet som han hade s\xc3\xa5dan framg\xc3\xa5ng med att han redan vid 25 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder ans\xc3\xa5gs vara en rik man. 1799 l\xc3\xa4ste han Adam Smiths The wealth of nations och han b\xc3\xb6rjade d\xc3\xa5 intressera sig f\xc3\xb6r studier inom nationalekonomi. Han gav ut sin f\xc3\xb6rsta nationalekonomiska skrift, The high price of bullion, a proof of the depreciation of the bank notes 1810 och i den boken f\xc3\xb6reslog han att Englands bank p\xc3\xa5 nytt skulle bli skyldig att \xc3\xa5terinl\xc3\xb6sa sina sedlar och i samband med det minska den stadgade sedelm\xc3\xa4ngden. Ricardos tankeg\xc3\xa5ng\xc3\xa5r br\xc3\xb6t delvis igenom i Peels banklag fr\xc3\xa5n 1844. Han drog sig s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom tillbaka fr\xc3\xa5n aff\xc3\xa4rsverksamheten och \xc3\xa4gnade sig i allt h\xc3\xb6gre grad \xc3\xa5t vetenskapliga och sedermera \xc3\xa4ven politiska arbeten. 1819 valdes han in i underhuset._NEWLINE_Ricardo anses vara den verklige grundaren av den abstrakta nationalekonomin och den deduktiva metodens fader. Hans Principles of political economy and taxation betraktas som ett av den klassiska nationalekonomins grundl\xc3\xa4ggande och f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta arbeten men det \xc3\xa4r inte p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got s\xc3\xa4tt ett systematiskt verk. Framst\xc3\xa4llningen l\xc3\xa4mnar mycket \xc3\xb6vrigt att \xc3\xb6nska i fr\xc3\xa5ga om klarhet, fyllighet och f\xc3\xb6ljdriktighet och den ger anledning till olika tolkningar av hans uttalanden. Inte minst g\xc3\xa4ller detta hans v\xc3\xa4rdel\xc3\xa4ra som \xc3\xa4r utg\xc3\xa5ngspunkten f\xc3\xb6r den marxistiska l\xc3\xa4ran._NEWLINE_Ricardos viktigaste verk, Principles of Political Economy and Taxation, finns \xc3\xb6versatt till svenska under titeln Nationalekonomins och beskattningens huvudprinciper (h:str\xc3\xb6m, 2007).\n_START_SECTION_\nDavid Ricardos vetenskapliga bidrag\n_START_PARAGRAPH_\nDavid Ricardo vann som nationalekonomisk vetenskapsman ett stort inflytande redan i sin tid och materialet skrivet om hans g\xc3\xa4rning motsvaras i omf\xc3\xa5ng endast av t\xc3\xa4nkare som Adam Smith, Karl Marx och John Maynard Keynes. Det var ocks\xc3\xa5 Adam Smiths "An Inquiry into the Nature and Causes of the Wealth of Nations" som l\xc3\xa5g till grund f\xc3\xb6r Ricardos mest grundl\xc3\xa4ggande teoretiska utg\xc3\xa5ngspunkter i synen p\xc3\xa5 marknaden och samh\xc3\xa4llet, \xc3\xa4ven om han sedermera br\xc3\xb6t med Smith p\xc3\xa5 flera v\xc3\xa4sentliga punkter, t.ex. i sin syn p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rde och metod.\n_START_SECTION_\nDavid Ricardos metod\n_START_PARAGRAPH_\nRicardo utg\xc3\xb6r ett fundamentalt brott i synen p\xc3\xa5 ekonomisk vetenskap och dess syfte. Emedan Adam Smiths prim\xc3\xa4ra intresse var att utr\xc3\xb6na de krafter som leder till att samh\xc3\xa4llen blir rika, skriver Ricardo i sitt f\xc3\xb6rord att ekonomins huvuduppgift \xc3\xa4r att f\xc3\xb6rklara de lagar vilka reglerar distributionen av inkomst mellan samh\xc3\xa4llets tre klasser; n\xc3\xa4mligen kapitalistklassen, jord\xc3\xa4garklassen och arbetarklassen. Denna inkomst f\xc3\xb6rdelar sig rent tekniskt som profit, r\xc3\xa4nta och l\xc3\xb6n, och tillfaller samh\xc3\xa4llets olika medlemmar i relation till deras ursprungliga bidrag. I modern neoklassisk jargong talar man om produktionsfaktorer vilka ers\xc3\xa4tts till faktorpriser. Det \xc3\xa4r karakt\xc3\xa4ristiskt f\xc3\xb6r perioden f\xc3\xb6r den klassiska politiska ekonomin att analysera samh\xc3\xa4llet med klassbegrepp, snarare \xc3\xa4n med utg\xc3\xa5ngspunkt i individens beteende, ytterligare en skillnad gentemot den senare neoklassiska skolbildningen.\n_START_SECTION_\nDavid Ricardos modell\n_START_PARAGRAPH_\nBasen f\xc3\xb6r Ricardo \xc3\xa4r vad vi traditionellt h\xc3\xa4nvisar till som Says lag, uppkallad efter Jean Baptist Say. Denna lag, eller teori, menar att marknaden p\xc3\xa5 totalniv\xc3\xa5 alltid kommer hamna i j\xc3\xa4mvikt, f\xc3\xb6rutsatt att priser och l\xc3\xb6ner \xc3\xa4r flexibla. P\xc3\xa5 l\xc3\xa5ng sikt kan d\xc3\xa4r allts\xc3\xa5 inte finnas \xc3\xb6verproduktion av kapital eller arbetsl\xc3\xb6shet. Denna teori har kritiserats av bland andra Karl Marx och John Maynard Keynes, men utg\xc3\xb6r grunden f\xc3\xb6r \xc3\xa4ven modern ekonomisk teori._NEWLINE_Ricardos modell best\xc3\xa5r av tre grupper eller klasser: kapitalister, arbetare och jord\xc3\xa4gare. Det \xc3\xa4r kapitalistklassen som \xc3\xa4r ekonomins drivkraft, och de utf\xc3\xb6r systemets viktigaste uppgifter. De \xc3\xa4r producenterna, direkt\xc3\xb6rerna och andra centrala funktioner. Deras bidrag best\xc3\xa5r fr\xc3\xa4mst i att de: _NEWLINE_1) bist\xc3\xa5r till en effektiv allokering av resurser, d\xc3\xa5 de flyttar sina resurser till de omr\xc3\xa5den med h\xc3\xb6gst avkastning. _NEWLINE_2) Initierar ekonomisk tillv\xc3\xa4xt genom att spara och investera. _NEWLINE_Arbetarnas roll \xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis passiv i Ricardos modell, \xc3\xa4ven om han f\xc3\xb6rsvarade en arbetsv\xc3\xa4rdel\xc3\xa4ra. Arbetarklassens storlek kommer att \xc3\xb6ver tid anpassa sig till reall\xc3\xb6nen, och \xc3\xb6ka n\xc3\xa4r denna \xc3\xa4r stor. J\xc3\xa4mvikt uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r reall\xc3\xb6nen motsvarar den kulturellt betingade existensniv\xc3\xa5n. En s\xc3\xa5dan j\xc3\xa4mviktsniv\xc3\xa5 \xc3\xa4r givetvis inte helt enkel att definiera, men vi kan t\xc3\xa4nka oss den i moderna termer som minimil\xc3\xb6n eller fysiologiska definitioner p\xc3\xa5 vad m\xc3\xa4nniskor beh\xc3\xb6ver f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verleva. Till detta m\xc3\xa5ste vi sedan addera kostnaden f\xc3\xb6r vad som \xc3\xa4r en rimlig levnadsniv\xc3\xa5 i boende och fritid. _NEWLINE_Jord\xc3\xa4garna som klass \xc3\xa4r i Ricardos modell parasiter - deras bidrag \xc3\xa4r negativt. Detta f\xc3\xb6r att de mottar en jordr\xc3\xa4nta i det att de uppl\xc3\xa5ter land \xc3\xa5t kapitalister, utan att sj\xc3\xa4lva bidra till utvecklingen. De livn\xc3\xa4r sig enligt Ricardo p\xc3\xa5 det faktum att de \xc3\xa4ger land, de bidrar inte till ackumulationen av kapital utan spenderar allt i konsumtion.\n_START_SECTION_\nKomparativa f\xc3\xb6rdelar\n_START_PARAGRAPH_\nEtt av Ricardos mest k\xc3\xa4nda teoretiska bidrag \xc3\xa4r hans teori om komparativa f\xc3\xb6rdelar, vilket \xc3\xa4r en grundsten i modern handelsteori. Ekonomhistoriker \xc3\xa4r inte \xc3\xb6verens om vem som \xc3\xa4r upphovsmannen till teorin, d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven Robert Torrens (1780-1864) och James Mill (1773-1836) utvecklat liknande id\xc3\xa9er. I vilket fall som helst \xc3\xa4r det genom Ricardo teorin f\xc3\xa5r en fullst\xc3\xa4ndig presentation och spridning inom vetenskapen. _NEWLINE_Grunden i teorin om komparativa f\xc3\xb6rdelar baseras i en enkel modell med tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4nder, h\xc3\xa4r England och Portugal. Enligt den enkla teorin har respektive land absoluta f\xc3\xb6rdelar i att producera s\xc3\xa4rskilda varor. Mer konkret betyder det att Portugal kunde producera vin billigare \xc3\xa4n England, och England kunde producera tyg billigare \xc3\xa4n Portugal. Detta betyder att b\xc3\xa4gge l\xc3\xa4nderna b\xc3\xb6r specialisera sig p\xc3\xa5 respektive vara, och sedan byta med varandra f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ven tillgodog\xc3\xb6ra sig den andra. Detta \xc3\xa4r grunden f\xc3\xb6r internationell handel. _NEWLINE_I den utvidgade teorin om komparativa f\xc3\xb6rdelar visar Ricardo hur handeln kommer struktureras n\xc3\xa4r ett land har absoluta f\xc3\xb6rdelar i produktionen av b\xc3\xa4gge varorna. Han visar d\xc3\xa5 att handel kommer \xc3\xa4ga rum enligt den princip d\xc3\xa4r l\xc3\xa4nderna uppn\xc3\xa5r relativa f\xc3\xb6rdelar. Konkret betyder det att England fortfarande kommer handla vin fr\xc3\xa5n Portugal, \xc3\xa4ven n\xc3\xa4r de kan producera vinet billigare sj\xc3\xa4lva. Detta beror p\xc3\xa5 att de har en relativ f\xc3\xb6rdel f\xc3\xb6r tyg. Detta f\xc3\xb6rklaras i modern ekonomisk teori med skillnaden mellan Englands respektive Portugals alternativkostnad f\xc3\xb6r tyg eller vin.\n_START_SECTION_\nImplikationer fr\xc3\xa5n en teori om komparativa f\xc3\xb6rdelar\n_START_PARAGRAPH_\nRicardos teori om komparativa f\xc3\xb6rdelar \xc3\xa4r allt annat \xc3\xa4n abstrakt resonerande. Den \xc3\xa4r starkt sammanfl\xc3\xa4tad med en debatt, den s\xc3\xa5 kallade "Corn Laws"-debatten, som p\xc3\xa5gick i England i hans tid. Kort handlade debatten om huruvida ett land kunde gynnas av att uppr\xc3\xa4tta handelshinder mot andra nationer. Ricardo s\xc3\xb6ker med sin teori f\xc3\xb6rklara att alla l\xc3\xa4nder gynnas av internationell handel och specialisering. N\xc3\xa4r l\xc3\xa4nder ordnar sin produktion efter komparativa f\xc3\xb6rdelar och idkar handel \xc3\xb6kar de sitt konsumtionsutrymme och v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rd. Ricardos teori \xc3\xa4r s\xc3\xa5lunda central f\xc3\xb6r f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare av frihandel.\n_START_SECTION_\nBytesv\xc3\xa4rde\n_START_PARAGRAPH_\nRicardo skilde mellan det absoluta (reella) och det relativa bytesv\xc3\xa4rdet hos tingen, under f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning att de var ekonomiskt nyttiga. Det absoluta v\xc3\xa4rdet hade sin grund i det arbete av olika kvalitet som direkt eller indirekt genom till exempel verktyg eller maskiner nedlagts eller "f\xc3\xb6rkroppsligats" i f\xc3\xb6rem\xc3\xa5len. Bytesv\xc3\xa4rdet hos speciellt s\xc3\xa4llsynta varor berodde p\xc3\xa5 de efterfr\xc3\xa5gandes k\xc3\xb6pvilja och k\xc3\xb6pkraft. F\xc3\xb6r den stora m\xc3\xa4ngden av marknadsf\xc3\xb6rda varor, s\xc3\xa5dana som oinskr\xc3\xa4nkt kunnat produceras avg\xc3\xb6rs bytesv\xc3\xa4rdet av graden av inneslutet absoulut v\xc3\xa4rde i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med andra varor._NEWLINE_Ricardo talade ocks\xc3\xa5 om den relativa m\xc3\xa4ngden av n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt arbete som n\xc3\xa4stan ensamt avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r det relativa v\xc3\xa4rdet. Ett modifierat inflytande ut\xc3\xb6vas av kapitalets medverkan, detta kapitals egenskap av fast eller r\xc3\xb6rligt och i samband d\xc3\xa4rmed tiden f\xc3\xb6r arbetsresultatets frambringande och marknadsf\xc3\xb6rande. \xc3\x85t kapitalvinsten ges s\xc3\xa5lunda en v\xc3\xa4rdebest\xc3\xa4mmande roll. Ricardos v\xc3\xa4rdel\xc3\xa4ra som tydligen inte blev slutgiltigt formulerad, \xc3\xa4r inte den exklusiva arbetsteorin utan snarare en allm\xc3\xa4n produktionskostnadsteori.\n_START_SECTION_\nBeskattning\n_START_PARAGRAPH_\nBeskattningen st\xc3\xa4lldes i samband med lagarna f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rdelningen. I unders\xc3\xb6kningen om vilka inkomstgrupper skatten slutligen f\xc3\xb6ll p\xc3\xa5, bereddes ett stort utrymme \xc3\xa5t fr\xc3\xa5gan i vad m\xc3\xa5n arbetarklassens levnadsstandard medf\xc3\xb6rde en \xc3\xb6verflyttning av skatten fr\xc3\xa5n denna till b\xc3\xa4rkraftigare samh\xc3\xa4llsklasser. Slutsatsen blev att skatterna i slut\xc3\xa4ndan f\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 mottagarna av jordr\xc3\xa4nta (utan stegring av produkternas pris) och av kapitalvinst (som ocks\xc3\xa5 minskas genom skatt p\xc3\xa5 arbetsl\xc3\xb6n) samt p\xc3\xa5 konsumenter med h\xc3\xb6gre levnadsstandard.'