b'\n_START_ARTICLE_\nFor the Time Being\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nW.H. Auden beskrivs ofta som en av de st\xc3\xb6rsta 1900-talspoeterna. For the Time Being utg\xc3\xb6r en viktig del av hans verk, eftersom det skrevs i en tid i poetens liv med stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar. P\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga vis utg\xc3\xb6r den d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en brygga mellan Audens olika stilar.\n_START_SECTION_\nBiografisk kontext\n_START_PARAGRAPH_\nDikten \xc3\xa4r till\xc3\xa4gnad minnet av Audens mor, Constance Rosalie Bicknell Auden, som dog i augusti 1941. N\xc3\xa4r dikten p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades hade Auden nyligen, ut\xc3\xb6ver att hans moder d\xc3\xb6tt, flyttat till USA. Den man som Auden hade f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskat sig i i USA, Chester Kallman, hade dessutom visat sig vara otrogen. Dessa tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4ndelser f\xc3\xb6ranledde en religi\xc3\xb6s omv\xc3\xa4ndelse, varp\xc3\xa5 Auden h\xc3\xa4ngav sig \xc3\xa5t noggranna och djupa religi\xc3\xb6sa reflektioner. En religi\xc3\xb6s \xc3\xb6vertygelse han erh\xc3\xb6ll var att alla de \xc3\xb6vriga \xc3\xa4mnen han intresserat sig f\xc3\xb6r \xe2\x80\x93 konst, k\xc3\xa4rlek, politik, psykologi, bland annat \xe2\x80\x93 hade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats i grunden av en h\xc3\xa4ndelse, Guds inkarnation som m\xc3\xa4nniska, en s\xc3\xa5 radikalt omv\xc3\xa4lvande h\xc3\xa4ndelse att den beh\xc3\xb6vde, menade Auden, skildras p\xc3\xa5 nytt. _NEWLINE_Alan Jacobs menar att det finns tre komponenter som s\xc3\xa4rskilt p\xc3\xa5verkat diktens tillkomst: den ovan skildrade religi\xc3\xb6sa omv\xc3\xa4ndelsen, den politiska kontexten (den allm\xc3\xa4nna kris som f\xc3\xb6ranlett andra v\xc3\xa4rldskriget) och en personlig kris, det vill s\xc3\xa4ga, Kallmans otrohet. Tidigt i tillkomstprocessen blev det tydligt f\xc3\xb6r Auden att oratoriet var en passande form f\xc3\xb6r att foga samman dessa tre komponenter, och att ber\xc3\xa4ttelsen om Jesu f\xc3\xb6delse, framf\xc3\xb6rallt s\xc3\xa5 som det skildrats i Lukasevangeliet, var l\xc3\xa4mpligt som k\xc3\xa4lltext: slutligen s\xc3\xa5g han sin v\xc3\xa4n Benjamin Britten som en l\xc3\xa4mplig komposit\xc3\xb6r. Auden ans\xc3\xb6kte om finansiering fr\xc3\xa5n Guggenheimstiftelsen f\xc3\xb6r att skriva l\xc3\xa5ngdikten, som han uttryckte det, en "l\xc3\xa5ngdikt i flera delar om julen, som ska passa som grund f\xc3\xb6r en text till ett storskaligt musikaloratorium." Dikten visade sig dock i slut\xc3\xa4ndan vara alldeles f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ng och komplex f\xc3\xb6r att kunna tons\xc3\xa4ttas.\n_START_SECTION_\nDiktens inneh\xc3\xa5ll\n_START_PARAGRAPH_\nFor the Time Being \xc3\xa4r en l\xc3\xa5ngdikt som best\xc3\xa5r av nio delar, d\xc3\xa4r varje del best\xc3\xa5r av olika ber\xc3\xa4ttarr\xc3\xb6ster och figurer. Dikten i sin helhet studerar inkarnationens betydelse och relevans f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan och historien. Dikten grundar sig p\xc3\xa5 de bibliska ber\xc3\xa4ttelserna om Jesu f\xc3\xb6delse. Auden reflekterar \xc3\xb6ver en fr\xc3\xa5ga som \xc3\xa5terkommer i en hel del av hans poesi, n\xc3\xa4mligen hur man kan ge en s\xc3\xa5 partikul\xc3\xa4r historisk h\xc3\xa4ndelse som Jesu f\xc3\xb6delse en universell betydelse._NEWLINE_Den ordning genom vilken Auden skildrar de bibliska h\xc3\xa4ndelserna f\xc3\xb6ljer den bibliska ordningen och dess fokus, men Auden blandar i sin dikt in inslag \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n en modern v\xc3\xa4rld och kontext. Det finns dessutom delar av ber\xc3\xa4ttelsen som varken passar in i Bibeln eller samtiden, s\xc3\xa5som exempelvis n\xc3\xa4r Maria pratar till sitt sp\xc3\xa4dbarn. Edward Callan menar att det \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 hur Auden ser det som viktigare att betona sina filosofiska teman \xc3\xa4n att vara trogen de bibliska skrifterna. Alla r\xc3\xb6ster uttrycker liknande k\xc3\xa4nslor, som kretsar kring att n\xc3\xa5got har h\xc3\xa4nt (det vill s\xc3\xa4ga, Jesu f\xc3\xb6delse) som g\xc3\xb6r att inget l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4r som f\xc3\xb6rut. I ber\xc3\xa4ttelsens b\xc3\xb6rjan ses detta som ondska och Guds vrede, men n\xc3\xa4r Jesusbarnet kan besk\xc3\xa5das blir k\xc3\xa4nslorna som uttrycks mer positiva, innan barnet i ber\xc3\xa4ttelsen rycks ifr\xc3\xa5n dem igen._NEWLINE_I den f\xc3\xb6rsta delen presenterar ber\xc3\xa4ttaren skr\xc3\xa4cken inf\xc3\xb6r livet utanf\xc3\xb6r Edens tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd och med julen i vardande. I delarna som f\xc3\xb6ljer (2\xe2\x80\x934) genomlever figurerna vad McDiarmid kallar f\xc3\xb6r en "ontologisk chock" (ontological shock). De bibliska figurerna introduceras, samtidigt som en \xc3\xb6vernaturlig budb\xc3\xa4rare (bland annat \xc3\xa4rke\xc3\xa4ngeln Gabriel) tillk\xc3\xa4nnager en annan verklighet. Detta leder till en s\xc3\xa5ng i diktens mitt i den femte delen d\xc3\xa4r alla figurer sjunger som om de vore i en ultimat, andlig sannings n\xc3\xa4rvaro, innan de bibliska figurerna successivt f\xc3\xb6rsvinner ur handlingen igen._NEWLINE_Dikten s\xc3\xa5v\xc3\xa4l b\xc3\xb6rjar som slutar in medias res. D\xc3\xa4remellan g\xc3\xb6r sig alltfler disparata r\xc3\xb6ster h\xc3\xb6rda, i tidsm\xc3\xa4ssigt olika kontexter, innan ber\xc3\xa4ttelsen \xc3\xa5terigen i sista delen \xc3\xa5terg\xc3\xa5r till att skildras en lugn och r\xc3\xa4ttfram ber\xc3\xa4ttare i poetens samtid. De mots\xc3\xa4ttningar som Auden bygger upp under hela dikten n\xc3\xa5r sin klimax i de tv\xc3\xa5 sista delarna av dikten som f\xc3\xb6reg\xc3\xa5r den avslutande delen "Flykten till Egypten". I dessa tv\xc3\xa5 delar framst\xc3\xa4ller Symeon och Herodes mots\xc3\xa4ttningarna som absoluta mots\xc3\xa4gelser som kr\xc3\xa4ver absoluta svar, i Symeons fall acceptans av Jesusbarnets betydelse och Herodes f\xc3\xb6rnekelse av detsamma. Dikten avslutas dock \xc3\xb6ppet \xe2\x80\x93 inte med en uppl\xc3\xb6sning, utan med en inbjudan att "f\xc3\xb6lja, s\xc3\xb6ka och \xc3\xa4lska" den som \xc3\xa4r "V\xc3\xa4gen, Sanningen och Livet".\n_START_SECTION_\nAdvent\n_START_PARAGRAPH_\nAdvent utg\xc3\xb6r diktens f\xc3\xb6rsta del. Ber\xc3\xa4ttaren skildrar h\xc3\xa4r den skr\xc3\xa4ck ("Horror") som m\xc3\xa4nniskan m\xc3\xb6ter n\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rbereder sig inf\xc3\xb6r faktumet om den annalkande julen (med Jesu f\xc3\xb6delse), och d\xc3\xa4rmed det som kommer att bli det stora brottet mellan den antika, hedniska kulturen och den kommande kristendomen. Auden skildrar det som ett brott med en cirkul\xc3\xa4r tidssyn och f\xc3\xb6dseln av ett rumsligt t\xc3\xa4nkande. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis handlar den h\xc3\xa4r delen om den kristna tidssynen. Dessutom skildrar delen metafysiska funderingar kring vad f\xc3\xb6rdrivningen fr\xc3\xa5n paradiset inneb\xc3\xa4r. Auden introducerar h\xc3\xa4r ett tema som var \xc3\xa5terkommande i flera av hans diktsamlingar: spelet mellan en arkadisk l\xc3\xa4ngtan tillbaka till det paradisiska f\xc3\xb6rflutna (det vill s\xc3\xa4ga, den som dr\xc3\xb6mmer om att f\xc3\xa5 komma tillbaka till Edens tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd) och en utopisk l\xc3\xa4ngtan efter det himmelska Jerusalem. I den h\xc3\xa4r delen tar det sig till uttryck som funderingar \xc3\xb6ver vad livet utanf\xc3\xb6r paradiset har f\xc3\xb6r b\xc3\xa4ring p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans situation._NEWLINE_I \xc3\xb6ppningss\xc3\xa5ngen i Advent \xc3\xa4r tonen apatisk och desperat. M\xc3\xb6rker och sn\xc3\xb6 faller, vintern n\xc3\xa4rmar sig s\xc3\xa5v\xc3\xa4l metaforiskt som p\xc3\xa5 riktigt, och bidrar med fysisk sm\xc3\xa4rta och ekonomiska bekymmer. McDiarmid liknar tonen vid "The Burial of the Dead" ur T. S. Eliots Det \xc3\xb6de landet. Auden skildrar i dikten att man aldrig kommer att hitta den arkadiska l\xc3\xa4ngtan, utan bara en \xc3\xb6ken, och en h\xc3\xa5rd v\xc3\xa4g genom sk\xc3\xa4rselden. \xc3\x84nglarna kommer inte att komma, och att hoppas p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5 komma tillbaka till Edens tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd \xc3\xa4r som att hoppas p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5 komma tillbaka in i sin moders mage, en fruktl\xc3\xb6s l\xc3\xa4ngtan. I detta menar dock Jacobs att Auden driver hejdl\xc3\xb6st med sig sj\xc3\xa4lv, eftersom han var h\xc3\xb6gst medveten om att han sj\xc3\xa4lv hade tendenser att falla in i en arkadisk l\xc3\xa4ngtan. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis blir ber\xc3\xa4ttarna i "Advent" talespersoner f\xc3\xb6r de fallna m\xc3\xa4nniskor som beh\xc3\xb6ver g\xc3\xa5 genom \xc3\xb6ken, och acceptera att livet \xc3\xa4r absurt och of\xc3\xb6rst\xc3\xa5eligt: "D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r, se utan att titta, h\xc3\xb6r utan att lyssna, andas utan att fr\xc3\xa5ga." \xc3\x84ven Jacobs ser paralleller till T.S. Eliot i den h\xc3\xa4r skildringen, och menar att han \xc3\xa5terkommer som eko genom diktsamlingen, men att Auden visste att \xc3\xa4ven Eliot hade en tendens att h\xc3\xa4nfalla till det "arkadiska", vilket f\xc3\xa5r till f\xc3\xb6ljd att varje passage som ekar av Audens eller Eliots "arkadiskhet" \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljs av kritik.\n_START_SECTION_\nThe Annunciation\n_START_PARAGRAPH_\nDen andra delen, med titeln The Annunciation, beb\xc3\xa5delsen, \xc3\xa4r ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att hantera och besvara n\xc3\xa5gra av de fr\xc3\xa5gor som st\xc3\xa4lls i den f\xc3\xb6rsta delen, och som \xc3\xa4r jobbiga att besvara f\xc3\xb6r en kristen m\xc3\xa4nniska. Beb\xc3\xa5delsen inleds med att Carl Gustav Jungs "fyra fakulteter" (tanken, intuitionen, sensationen och k\xc3\xa4nslan) anv\xc3\xa4nds som ber\xc3\xa4ttarteknik. I Audens schema f\xc3\xa5r dessa utg\xc3\xb6ra fyra delar av den fallna Adam, hans intellektuella, uppfattande, k\xc3\xa4nslosamma och sensoriska jag. Efter Adams uppror har det blivit om\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskan att vara "en", utan m\xc3\xa4nniskans olika sidor k\xc3\xa4mpar mot varandra f\xc3\xb6r dominans. Auden antyder h\xc3\xa4r att m\xc3\xa4nniskans psyke \xc3\xa4r belastat med interna krig, n\xc3\xa5got han \xc3\xa5terkommer till i l\xc3\xa5ngdikten The Age of Anxiety. De fyra fakulteterna kan kika in i Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden, och ser d\xc3\xa4r att \xc3\xa4ngeln Gabriel ber\xc3\xa4ttar f\xc3\xb6r jungfru Maria att hon ska f\xc3\xb6da Guds barn som ska bli v\xc3\xa4rldens fr\xc3\xa4lsare. Jacobs menar att Auden placerar denna h\xc3\xa4ndelse i Edens lustg\xc3\xa5rd f\xc3\xb6r att v\xc3\xa4rlden ska bli en ny plats i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r den som de f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna (Adam och Eva) f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rt n\xc3\xa4r Maria accepterar sin lott. Typologiskt sett inneb\xc3\xa4r detta att Maria r\xc3\xa4ttar till Evas fel, p\xc3\xa5 ett teologiskt vanligt s\xc3\xa4tt. S\xc3\xa4ttet som han skildrar detta p\xc3\xa5 \xc3\xa4r dock t\xc3\xa4mligen modernt, eftersom han l\xc3\xa4gger vikt vid Marias psykologiska oro, en oro som kommer genom hennes sj\xc3\xa4lvmedvetande. Denna teologiska syn kommer huvudsakligen fr\xc3\xa5n S\xc3\xb8ren Kierkegaard, men utvecklades av bland andra Karl Barth, Paul Tillich och Reinhold Niebuhr. Jacobs menar att det \xc3\xa4r typiskt Auden att f\xc3\xb6rena traditionell kristendom med samtida teologi p\xc3\xa5 detta vis.\n_START_SECTION_\nThe Temptation of Saint Joseph\n_START_PARAGRAPH_\nDen tredje delen i diktsamlingen behandlar Josefs svar p\xc3\xa5 beb\xc3\xa5delsen. \xc3\x84ven om stora delar av diktsamlingen framf\xc3\xb6rallt utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Lukasevangeliet \xc3\xa4r detta en h\xc3\xa4ndelse som ist\xc3\xa4llet skildras i Matteusevangeliet. Auden l\xc3\xa5ter i den h\xc3\xa4r delen av dikten Josef f\xc3\xa5 beskriva sin syn p\xc3\xa5 beb\xc3\xa5delsen, och det skildras som att han inte hade helt l\xc3\xa4tt att acceptera det faktum att hans tillt\xc3\xa4nkta skulle f\xc3\xb6da Guds son. Diktjaget ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tter om Marias ber\xc3\xa4ttelse \xc3\xa4r trov\xc3\xa4rdig, och framst\xc3\xa4ller Josef som en potentiell hanrej, p\xc3\xa5 ett samtidigt tragiskt och komiskt vis. Samtidigt st\xc3\xa4ller den fr\xc3\xa5gor om religi\xc3\xb6s skepticism och tro, genom att den ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tter den traditionella f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else som en kristen l\xc3\xa4sare har av Jesusbarnets f\xc3\xb6delse och Marias beb\xc3\xa5delse. Kirsch i sin analys menar att det \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst i den h\xc3\xa4r delen som Audens rika, karakteristiska r\xc3\xb6st tr\xc3\xa4der fram, och att den samtidigt till sin natur p\xc3\xa5minner om mysteriespelen.  _NEWLINE_F\xc3\xb6rmodligen \xc3\xa4r delens inneh\xc3\xa5ll i en h\xc3\xb6g grad sj\xc3\xa4lvbiografiskt, och skildrar Audens k\xc3\xa4nslor inf\xc3\xb6r partnern Chester Kallmans otrohet. Till Alan Ansen har Auden sagt att "Josef \xc3\xa4r jag", och in i det sista beh\xc3\xb6ll Auden i sitt manuskript n\xc3\xa5gra rader som skildrade hans k\xc3\xa4nslor inf\xc3\xb6r otroheten. Samtidigt ger inte Josef i delen uttryck f\xc3\xb6r den typen av otrohetsk\xc3\xa4nslor, utan framst\xc3\xa5r som en person att tycka synd om, ovetande om vad alla andra verkar k\xc3\xa4nna till, och utan n\xc3\xa5got besked fr\xc3\xa5n Gud om vad han ska tro, men \xc3\xa4nd\xc3\xa5 redo att f\xc3\xb6rl\xc3\xa5ta Maria och lita p\xc3\xa5 Gud. I dikten ber han om ett budskap fr\xc3\xa5n Gud och om Guds vilja \xc3\xa4r k\xc3\xa4rlek, men Josef f\xc3\xa5r inget besked och blir d\xc3\xa5 tyst._NEWLINE_Ber\xc3\xa4ttelsen om Marias f\xc3\xb6rlossning och hennes jungfrulighet var en del av kristendomen som Auden hade mycket sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r, vilket han klargjorde i slutet av sitt liv i samtal med den anglikanska pr\xc3\xa4sten John Bridgen. Auden gav Augustinus och S\xc3\xb8ren Kierkegaard r\xc3\xa4tt i att m\xc3\xa4nniskan genom sin tro och n\xc3\xa5d har en unik, existentiell relation till Gud, men menar att b\xc3\xa5da missar den andra, lika unika relationen mellan m\xc3\xa4nniskan och Gud: den biologiskt kroppsliga. Kirsch menar att "The Temptation of Saint Joseph" skildrar denna kritik. Han forts\xc3\xa4tter med att s\xc3\xa4ga att det som g\xc3\xb6r "The Temptation of Saint Joseph" enast\xc3\xa5ende, och sticker ut i diktsamlingen, \xc3\xa4r dess blandning av komik, lidande och f\xc3\xb6r\xc3\xb6dmjukelse.\n_START_SECTION_\nThe Summons\n_START_PARAGRAPH_\nI The Summons, som utg\xc3\xb6r diktens fj\xc3\xa4rde del, menar Jacobs att huvudsyftet \xc3\xa4r att beskriva och behandla det exceptionella och of\xc3\xb6rklarliga, och Guds hotande intr\xc3\xa4de i en tid d\xc3\xa4r vetenskapen, metodiken och vetenskapen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker f\xc3\xa5 den m\xc3\xa4nskliga v\xc3\xa4rlden under rationell kontroll. Delen har en tydlig politisk koppling till den andra v\xc3\xa4rldskriget\xe2\x80\x91kontext i vilken Auden skrev dikten. I ett stycke i delen framtr\xc3\xa4der bland annat kejsare Julius Caesar, vars faror Auden liknar med den "mjuk-totalit\xc3\xa4ra" form av styrelseskick som han s\xc3\xa5g v\xc3\xa4xa fram i v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden, med rationalitet, vetenskap och antifascism som politisk religion. Efter kejsarens framtr\xc3\xa4dande \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder diktens taxonomi till f\xc3\xa5raherdarna, som f\xc3\xa5r st\xc3\xa5 f\xc3\xb6r de "fattiga och \xc3\xb6dmjuka av denna v\xc3\xa4rld". Till skillnad fr\xc3\xa5n de vise m\xc3\xa4nnen s\xc3\xb6ker inte f\xc3\xa5raherdarna efter n\xc3\xa5gon kontroll, men v\xc3\xa4grar att objektifieras eller simplifieras. H\xc3\xa4r konstateras det att den nyf\xc3\xb6dde sonen \xc3\xa4r delgiven b\xc3\xa5de de vise m\xc3\xa4nnen och f\xc3\xa5raherdarna.\n_START_SECTION_\nAt the Manger\n_START_PARAGRAPH_\nI At the Manger f\xc3\xb6ds till slut Jesusbarnet, och s\xc3\xa5som titeln antyder samlas h\xc3\xa4r de bibliska figurerna kring Jesusbarnet i krubban: de vise m\xc3\xa4nnen, f\xc3\xa5raherdarna och Maria (Josef har f\xc3\xb6rsvunnit ur dikten fram till dess absolut sista sidor). Maria f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker huvudsakligen f\xc3\xa5 sitt nyf\xc3\xb6dda barn att sova. Auden anv\xc3\xa4nder sig h\xc3\xa4r igen av mots\xc3\xa4ttningen mellan det arkadiska (l\xc3\xa4ngtan tillbaka till Edens tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd) och det utopiska (l\xc3\xa4ngtan till det himmelska Jerusalem). F\xc3\xa5raherdarna skildras som de arkadiska: de har aldrig l\xc3\xa4mnat platsen d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6ddes, och \xc3\xb6nskar att f\xc3\xa5 \xc3\xa5tertr\xc3\xa4da in i "magen" (the womb) f\xc3\xb6r att slippa ha en framtid. De vise m\xc3\xa4nnen \xc3\xa5 andra sidan har i "At the Manger" en utopisk l\xc3\xa4ngtan, och ser fram emot en fantastisk framtid d\xc3\xa4r man inte har n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rflutet. Auden framst\xc3\xa4ller kontrasten som tydligast n\xc3\xa4r han skildrar hur Jesusbarnets f\xc3\xb6delse f\xc3\xb6r f\xc3\xa5raherdarna markerar starten p\xc3\xa5 den o\xc3\xa4ndliga resan, medan det f\xc3\xb6r de vise m\xc3\xa4nnen markerar slutet p\xc3\xa5 den o\xc3\xa4ndliga resan. F\xc3\xb6r f\xc3\xa5raherdarna \xc3\xa4r det nu Jesusbarnets uppgift att sopa rent allt smutsigt fr\xc3\xa5n deras hj\xc3\xa4rtan, medan det f\xc3\xb6r de vise m\xc3\xa4nnen, som inte tidigare varit troende utan sekul\xc3\xa4ra intellektuella, nu inte l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4r deras uppgift att skapa en ny, b\xc3\xa4ttre v\xc3\xa4rld, utan en uppgift som de m\xc3\xa5ste l\xc3\xa4mna \xc3\xb6ver till Jesus. F\xc3\xb6r b\xc3\xa5da \xc3\xa4r svaret p\xc3\xa5 funderingarna den levande k\xc3\xa4rleken, k\xc3\xa4rleken till Jesusbarnet.\n_START_SECTION_\nThe Meditation of Simeon\n_START_PARAGRAPH_\nThe Meditation of Simeon \xc3\xa4r diktsamlingens mest prosaiska del. Varken h\xc3\xa4r eller i "The Massacre of the Innocents", den f\xc3\xb6ljande delen, introducerar Auden egentligen n\xc3\xa5gra nya teman, utan utvecklar vidare tematik som redan har introducerats, framf\xc3\xb6rallt fr\xc3\xa5gan om vilka utmaningar som Jesusbarnets tillkomst utg\xc3\xb6r, dels f\xc3\xb6r intellektuella som s\xc3\xb6ker kunskap, dels f\xc3\xb6r politiker som s\xc3\xb6ker makt. D\xc3\xa4rav \xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 delarnas huvudfigurer en teolog respektive en kung. I "The Meditation of Simeon" unders\xc3\xb6ker Auden i detalj inkarnationens teologiska betydelse, framf\xc3\xb6rallt genom att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka f\xc3\xb6rklara dess historiska kontext och tolka dess p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskans k\xc3\xa4nslor och tankar. Symeon \xc3\xa4r en djupt troende man, som beh\xc3\xb6ver inf\xc3\xb6rliva Jesusbarnets ankomst i sitt intellektuella ramverk. H\xc3\xa4r har Auden valt att skildra Symeon helt utan referenser till hans judiska tro. Symeon har l\xc3\xa5nga utl\xc3\xa4ggningar om sin syn p\xc3\xa5 tiden och det o\xc3\xa4ndliga, det betingade och det obetingade, dygd och n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighet, och andra stora, bibliska mots\xc3\xa4ttningar. Jacobs konstaterar att Symeon h\xc3\xa4r anakronistiskt har b\xc3\xa5de ett modernt spr\xc3\xa5k och en teologisk terminologi p\xc3\xa5verkad av Kierkegaard. Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker f\xc3\xb6rklara hur Gud kunde ta m\xc3\xa4nsklig form, och hur inkarnationen kan hela den skada som Adam och Eva \xc3\xa5samkade p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nskligheten. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis motverkar Auden b\xc3\xa5de den arkadiska nostalgin och den utopiska l\xc3\xa4ngtan, och klarg\xc3\xb6r \xc3\xa4n en g\xc3\xa5ng den inneb\xc3\xb6rd som "For the Time Being" har._NEWLINE_I The Meditation of Simeon har Auden bland annat influerats av Charles Norris Cochranes tankar, s\xc3\xa5som om hur inkarnationen bidrog till den antika kulturens fall. N\xc3\xa5gra av de olika dilemman som f\xc3\xb6rekom i den antika kulturen och som Auden menar bidrog till inkarnationen framst\xc3\xa4lls: mots\xc3\xa4ttningen mellan "en eller m\xc3\xa5nga", m\xc3\xa5ngfald och enhet, och om\xc3\xb6jligheten att bli medveten om den ursprungliga synden eftersom det \xc3\xa4r den som styr m\xc3\xa4nniskans kunskap. I delens slutstycke funderar Simeon \xc3\xb6ver inkarnationens p\xc3\xa5verkan p\xc3\xa5 konsten och vetenskapen. Auden f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker visa att det allm\xc3\xa4nna inte beh\xc3\xb6ver vara i motsatsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till det s\xc3\xa4rskilda, att "en och m\xc3\xa5nga" kan vara verkligt samtidigt och att kristendomen inte var ett hot mot utan snarare en grund f\xc3\xb6r vetenskap. I andra sammanhang har Auden bland annat uttryckt att han ser marxism som ett st\xc3\xb6rre hot mot vetenskap \xc3\xa4n kristendom.\n_START_SECTION_\nThe Massacre of the Innocents\n_START_PARAGRAPH_\nI The Massacre of the Innocents, som utg\xc3\xb6r diktsamlingens \xc3\xa5ttonde och n\xc3\xa4st sista del, inverterar Auden den stereotypiska Herodes, genom att ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att skildra honom som en fruktansv\xc3\xa4rd tyrann skildra honom som en (alltf\xc3\xb6r) rationell m\xc3\xa4nniska och liberal politiker som beklagar sig \xc3\xb6ver utvecklingen i sin stat. D\xc3\xa4rigenom ville Auden skildra en intellektuell m\xc3\xa4nniskas huvudsakliga inv\xc3\xa4ndning mot kristendomen: att kristendomen ersatt det objektiva med det subjektiva. Den stora skillnaden mellan "The Meditation of Simeon", som skildras av Symeon, och "The Massacre of Innocents" handlar inte om f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen av Jesusbarnets betydelse, utan hur man ska besvara dess faktum. Symeon tar beskedet som ett gl\xc3\xa4djebud, medan Herodes v\xc3\xa4grar acceptera barnets kall utan beordrar ist\xc3\xa4llet att alla israelitiska barn ska avr\xc3\xa4ttas. F\xc3\xb6r Herodes blir, i dikten, Jesusbarnets f\xc3\xb6delse en hot mot hans makt._NEWLINE_Jacobs menar att ett av de mest sl\xc3\xa5ende konstn\xc3\xa4rliga valen som Auden g\xc3\xb6r i diktsamlingen \xc3\xa4r att l\xc3\xa5ta Herodes framtr\xc3\xa4dande vara komiskt. Herodes tal inleds med en parodi av f\xc3\xb6rordet till Marcus Aurelius Sj\xc3\xa4lvbetraktelser, och d\xc3\xa4refter konstaterar han att han \xc3\xa4r liberal och vill att alla ska vara glada. Herodes framst\xc3\xa5r som absurd j\xc3\xa4ms med Jesusbarnets ankomst, och i kontrasten mellan Symeon och Herodes lyckas Symeon ta in det omv\xc3\xa4lvande i h\xc3\xa4ndelserna som p\xc3\xa5g\xc3\xa5r medan Herodes f\xc3\xb6rnekar dem. Herodes absurditet, menar Jacobs att Auden antyder, \xc3\xa4r \xc3\xb6det f\xc3\xb6r alla de som v\xc3\xa4grar g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 de absoluta mots\xc3\xa4ttningar som Symeon skildrar.\n_START_SECTION_\nThe Flight into Egypt\n_START_PARAGRAPH_\nDiktens sista del, The Flight into Egypt, \xc3\xa4r ett jublande korus. Auden ville att ljuset, om det skulle finnas, skulle vara framtida och fram\xc3\xa5tpekande ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r ett nostalgiskt minne, och k\xc3\xa4nde sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tvungen att avsluta p\xc3\xa5 ett positivare vis. H\xc3\xa4r l\xc3\xa4mnar den heliga familjen (jungfru Maria med Jesusbarnet) den heliga verklighet som dikten har byggt upp och flyr till det sekul\xc3\xa4ra Egypten. McDiarmid menar dock att man inte ska se l\xc3\xa5ngdikten som symmetrisk med en sekul\xc3\xa4r inledning och avslutning och helig mitt, utan att den \xc3\xa4r mer komplex \xc3\xa4n s\xc3\xa5. Slutscenen d\xc3\xa4r ber\xc3\xa4ttaren klarg\xc3\xb6r att julgranen m\xc3\xa5ste tas ner och alla tillbeh\xc3\xb6r stoppas tillbaka p\xc3\xa5 vinden menar McDiarmid distanserar sig sj\xc3\xa4lv fr\xc3\xa5n dikten i sin helhet, och d\xc3\xa4rmed b\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n de sekul\xc3\xa4ra och de heliga delarna, och tvingar tillbaka julber\xc3\xa4ttelsen till Bibeln.\n_START_SECTION_\nDiktens religiositet\n_START_PARAGRAPH_\nEn central fr\xc3\xa5ga i forskningen om For the Time Being r\xc3\xb6r just dess f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till religion. Det finns tv\xc3\xa5 tydliga skolor: \xc3\xa5 ena sidan Alan Jacobs och Lucy McDiarmid som tolkar dikten som en i h\xc3\xb6gsta grad religi\xc3\xb6s skrift och ett f\xc3\xb6rkastande av Audens tidigare romantiska \xc3\xa5dra, \xc3\xa5 andra sidan bland annat Jo-Anne Cappeluti som ist\xc3\xa4llet menar att man b\xc3\xb6r se dikten som en forts\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 Audens romantiska \xc3\xa5dra. B\xc3\xa5de Jacobs och McDiarmid ger uttryck f\xc3\xb6r att Auden efter sitt \xc3\xa5terv\xc3\xa4ndande till den anglikanska kyrkan blev \xc3\xb6vertygad om fantasins begr\xc3\xa4nsning, och att det d\xc3\xa4rmed var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att fr\xc3\xa5ng\xc3\xa5 en romantisk poesi f\xc3\xb6r att kunna n\xc3\xa4rma sig Jesu heliga f\xc3\xb6delse. Att basera dikten p\xc3\xa5 Jesu f\xc3\xb6delse blev d\xc3\xa4rmed d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt att n\xc3\xa4rma sig heliga fr\xc3\xa5gor p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som inte \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt inom en romantisk poetisk tradition.\n_START_SECTION_\nAlan Jacobs syn\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga av de dikter som Auden skrev under samma period som For the Time Being inneh\xc3\xa5ller religi\xc3\xb6sa inslag, men Jacobs menar att For the Time Being \xc3\xa4r hans mest tydligt religi\xc3\xb6sa dikt. I det f\xc3\xb6rord som han skrev till utg\xc3\xa5van av dikten 2013 menade han att dikten har inspirerats av religi\xc3\xb6sa t\xc3\xa4nkare som Charles Williams, Charles Norris Cochrane och Paul Tillich, liksom \xc3\xb6vriga f\xc3\xb6rfattare som behandlar religi\xc3\xb6sa fr\xc3\xa5gor, s\xc3\xa5som William Blake, Fjodor Dostojevskij, Blaise Pascal och S\xc3\xb8ren Kierkegaard. Edward Mendelson konstaterar att Auden tagit stor inspiration av ovan n\xc3\xa4mnda Norris Cochrane till just For the Time Being, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l konceptuellt som fraseologiskt. Auden ska s\xc3\xa4rskilt ha p\xc3\xa5verkats av Norris Cochranes verk Christianity and Classical Culture, som Auden \xc3\xa4ven hyllade i en recension i The New Republic 25 september 1944. Tom F. Driver lyfter d\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver Reinhold Niebuhrs p\xc3\xa5verkan, en t\xc3\xa4nkare som \xc3\xa4ven p\xc3\xa5verkade en diktsamling som Horae Canonicae, och Edward Callan menar slutligen att det finns tydliga sp\xc3\xa5r av Kierkegaards t\xc3\xa4nkande i dikten, i synnerhet i den f\xc3\xb6rsta delen._NEWLINE_Jacobs konstaterar att Chester Kallmans otrohet och moderns d\xc3\xb6d tog Auden oerh\xc3\xb6rt h\xc3\xa5rt. Auden hade sett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till Kallman som ett \xc3\xa4ktenskap, vilket bland annat tog sig uttryck i att han alltid bar p\xc3\xa5 en vigselring. Efter Kallmans otrohet skrev han till sin v\xc3\xa4n James Stern att han, efter att ha uppt\xc3\xa4ckt k\xc3\xa4rlek, ocks\xc3\xa5 har uppt\xc3\xa4ckt "n\xc3\xa5got jag aldrig tidigare vetat om, det hemska i att \xc3\xb6verges och l\xc3\xa4mnas ensam." Moderns d\xc3\xb6d och Kallmans otrohet f\xc3\xb6ranledde en religi\xc3\xb6s omv\xc3\xa4ndelse, och Auden \xc3\xa5terintr\xc3\xa4dde i den h\xc3\xb6gkristna anglikanska kyrka som hans moder hade uppfostrat honom i. John Fuller i sin kommentar \xc3\xb6ver Auden menar att det finns en likhet mellan hur viljan att sluta fred med kroppen (och d\xc3\xa4rigenom med modern) skildras i For the Time Being och Augustinus Bek\xc3\xa4nnelser. Jacobs menar ocks\xc3\xa5 att hans religi\xc3\xb6sa p\xc3\xa5nyttf\xc3\xb6delse \xc3\xa4r sammankopplad med en \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n "sexuell promiskuitet" till "trogen \xc3\xa4ktenskaplig k\xc3\xa4rlek" genom poetisk och intellektuell \xc3\xb6vertygelse, och att For the Time Being \xc3\xa4r ett offentligt bevis p\xc3\xa5 detta.\n_START_SECTION_\nJo-Anne Cappelutis inv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nCappeluti vill ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6ra in Auden i en tradition med bland andra Samuel Taylor Coleridge och John Keats, d\xc3\xa4r fantasin ofr\xc3\xa5nkomligt ses svara p\xc3\xa5 och dras till det outgrundliga, sv\xc3\xa5rf\xc3\xb6rst\xc3\xa5eliga och det som \xc3\xb6verg\xc3\xa5r det m\xc3\xa4nskliga f\xc3\xb6rst\xc3\xa5ndet. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis menar hon att man, som del av den traditionen, snarare ska se dikten som en forts\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 Audens romantik men med tydligare religi\xc3\xb6sa inslag, \xc3\xa4n ett f\xc3\xb6rkastande av romantik. Hon v\xc3\xa4nder sig mot Jacobs tolkning, och menar att han utg\xc3\xa5r ifr\xc3\xa5n ett evangeliserande syns\xc3\xa4tt utan att inse det som bland annat Edward Mendelson har konstaterat, n\xc3\xa4mligen att Auden bes\xc3\xb6kte s\xc3\xa5v\xc3\xa4l anglikanska som romersk-katolska och rysk-ortodoxa kyrkan under tidsperioden. Som exempel p\xc3\xa5 det romantiska lyfter hon hj\xc3\xa4ltetemat i dikten, och att hj\xc3\xa4lten (i den m\xc3\xa5n den finns) utg\xc3\xb6r en romantisk hj\xc3\xa4lte som s\xc3\xa4tter estetiken f\xc3\xb6rst och fr\xc3\xa4mst. Vidare menar hon att Auden undviker det som han i prosa uttryckt som William Wordsworths misslyckande, det vill s\xc3\xa4ga att samtidigt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka vara en etisk-religi\xc3\xb6s och estetisk hj\xc3\xa4lte. I delen "The Temptation of St. Joseph" f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker Auden l\xc3\xb6sa en fr\xc3\xa5ga som han i n\xc3\xa5gra av sina kritiska skrifter sett som ol\xc3\xb6slig, n\xc3\xa4mligen den om den konstn\xc3\xa4rliga \xc3\xa5tergivningen av den religi\xc3\xb6sa hj\xc3\xa4lten. Callan menar att det \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att bed\xc3\xb6ma om Auden lyckades med sitt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k, eftersom den delen av dikten har blivit den mest missf\xc3\xb6rst\xc3\xa5dda, och av tidiga recensenter mest sedd som en parodi.\n_START_SECTION_\nEstetik och religion\n_START_PARAGRAPH_\nMendelson lyfter att en central komponent hos Auden \xc3\xa4r vad han kallar "estetisk bravura": att det finns en estetiskt v\xc3\xa4gledande princip i skildringen av varje figurs uttalanden. Cappeluti menar att Jacobs missar att analysera den estetiska aspekten av det Auden skriver, utan bara kopplar det till den bibliska kontexten. Det \xc3\xa4r dock ganska f\xc3\xa5 ut\xc3\xb6ver Cappeluti som menar att For the Time Being \xc3\xa4r en forts\xc3\xa4ttning av Audens romantiska \xc3\xa5dra. M\xc3\xa5nga kristna akademiker hyllar Auden f\xc3\xb6r att han l\xc3\xa5ter konsten tj\xc3\xa4na det kristna syftet, medan m\xc3\xa5nga sekul\xc3\xa4ra akademiker kritiserar honom f\xc3\xb6r samma sak; b\xc3\xa4gge f\xc3\xb6renas dock i synen p\xc3\xa5 Auden med For the Time Being som anti-romantisk. Cappeluti i sin analys menar ist\xc3\xa4llet att oratoriet, liksom Audens dikter i allm\xc3\xa4nhet, \xc3\xa4r resultatet av Audens tendens att l\xc3\xa5ta sin fantasi sk\xc3\xa5despela, och att han l\xc3\xa5ter figurerna i dikten uttrycka de motstridiga k\xc3\xa4nslor som han sj\xc3\xa4lv funderar kring._NEWLINE_Starkman menar att \xc3\xa4ven om det idag r\xc3\xa5der stor enighet om att Auden var \xc3\xa4rlig med sin religi\xc3\xb6sa omv\xc3\xa4ndelse har han inte accepterats som en \'sacred poet\', utan att hans religi\xc3\xb6sa poesi har avf\xc3\xa4rdats b\xc3\xa5de av kristna t\xc3\xa4nkare och litter\xc3\xa4ra kritiker. Amos N. Wilder beskriver detta som en "Kierkegaardsk avgrund" som Auden sj\xc3\xa4lv skapade mellan "estetisk aktivitet och trons existentiella dimension." Hon menar att Audens poesi var sv\xc3\xa5r och excentrisk, och inte appellerade till kristna l\xc3\xa4sare, eftersom hans paradoxer, kritik och definitioner av kristendom, bland annat, inte fick honom ansedd som allvarlig i sin religion.\n_START_SECTION_\nQueer teologi och h\xc3\xa4delse\n_START_PARAGRAPH_\nRaji Singh Soni i sin tolkning menar att Auden i verket kopplar samman det queera, det h\xc3\xa4diska och en teologisk materialism. Han menar att Auden antyder att den "queera sexualiteten \xc3\xa4r en heretisk form av immanens sammanbunden med m\xc3\xa4nniskokroppens teologi". Hans utg\xc3\xa5ngspunkt \xc3\xa4r att Jesusbarnet i allt v\xc3\xa4sentligt \xc3\xa4r kroppsligt fr\xc3\xa5nvarande fr\xc3\xa5n ber\xc3\xa4ttelsen. Det finns ingen fysisk skildring av Jesu kropp i dikten, utan bara antydningar fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga ber\xc3\xa4ttarna. Soni kopplar det till citatet av Auden som \xc3\xa5terges i bakgrundsavsnittet: genom att undvika att skildra Jesu kropp kan fokus h\xc3\xa5llas kvar p\xc3\xa5 de heliga h\xc3\xa4ndelserna, \xc3\xa4ven i en sekul\xc3\xa4r kontext, p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som liknade de medeltida mystikpj\xc3\xa4ser som Kirsch lyfter fram. _NEWLINE_Soni konstaterar att jungfru Maria i sin vaggvisa i den sj\xc3\xa4tte delens inledning beklagar det kroppsliga arv som hon ger Jesusbarnet eftersom allt som \xc3\xa4r Gudomligt och Gott \xc3\xa4r \'ned\xc3\xa4rvt\' fr\xc3\xa5n Gud, men allt som \xc3\xa4r m\xc3\xa4nskligt och ont kommer fr\xc3\xa5n henne. Han menar ocks\xc3\xa5 att genom att till den grad betona Jesu m\xc3\xa4nsklighet, som Auden g\xc3\xb6r i Marias vaggvisa, n\xc3\xa4rmar sig Auden en form av arianism, en teologisk l\xc3\xa4ra med bas i kristendomen men som de flesta kristna samfund ser som k\xc3\xa4ttersk. Genom att fokusera p\xc3\xa5 Jesus kroppslighet blir den materialistiska teologin f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elig som koncept. Teologin blir genom Auden en v\xc3\xa4rldslig och sekul\xc3\xa4r fr\xc3\xa5ga, eftersom den handlar om Jesus v\xc3\xa4rldslighet: som exempel fr\xc3\xa5gan om hur, ifall Jesus framf\xc3\xb6rallt var Gudomlig genom treenigheten, hans kropp kunde offras p\xc3\xa5 korset, eller ifall Jesus framf\xc3\xb6rallt var kroppslig, Gud genom treenigheten kunde se det som ett Gudomligt offer f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nsklighetens skull._NEWLINE_N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r innan diktsamlingen gavs ut bek\xc3\xa4nde Audens livspartner Chester Kallman sin otrohet till Auden. I ett l\xc3\xa5ngt brev p\xc3\xa5 vers fr\xc3\xa5n julen 1941 behandlas och kommenteras m\xc3\xa5nga av de teman som bland annat ber\xc3\xb6rs i The Sea and the Mirror. Soni menar att det finns ekon av detta och en homosexuell, queer teologi \xc3\xa4ven i For the Time Being. Soni argumenterar f\xc3\xb6r att bland annat Josefs stycken ur den tredje delen kopplar an till brevet fr\xc3\xa5n 1941. Robert Caserio lyfter ocks\xc3\xa5 att Mary (Maria p\xc3\xa5 engelska) \xc3\xa4r ett smeknamn som har anv\xc3\xa4nts i homosexuella subkulturer, som syftat p\xc3\xa5 v\xc3\xa4ldigt feminina, queera m\xc3\xa4n. I en s\xc3\xa5dan tolkning blir Josef och Maria ett homosexuellt, judiskt par motsvarande Auden respektive Kallman d\xc3\xa4r den ena (Mary) varit otrogen. Soni ger slutligen en l\xc3\xa4sning d\xc3\xa4r Maria f\xc3\xa5r flera olika samtida identiteter: som jungfru Maria, som en god modersfigur \xc3\xa5t Auden och Kallman (en analys som kopplar an till McDiarmids nedan) och den otrogne Kallman i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet med Auden. Bland andra Mendelson och Kirsch inv\xc3\xa4nder dock mot att anv\xc3\xa4nda brevet fr\xc3\xa5n Auden till Kallman som en dylik nyckel f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 For the Time Being._NEWLINE_Soni menar slutligen att det finns en dialektik mellan det religi\xc3\xb6sa och det sekul\xc3\xa4ra som l\xc3\xb6per genom hela dikten, och som kulminerar i den sjunde delen d\xc3\xa4r uppbyggnaden av en perfekt, religi\xc3\xb6s stat beskrivs, innan den l\xc3\xb6ses upp. Soni tolkar det som att dialektiken mellan det k\xc3\xa4tterska och det ortodoxa ger uttryck f\xc3\xb6r Audens tro att den gudomligt religi\xc3\xb6sa staden och den humanistiskt sekul\xc3\xa4ra staden \xc3\xa4r "immanent, materiellt, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r, queert, underkastade varandra."\n_START_SECTION_\nErotik\n_START_PARAGRAPH_\nMcDiarmid j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r For the Time Being med en annan l\xc3\xa5ngdikt av Auden, New Year\'s Letter, som skrevs till Elizabeth Mayer 1940. Hon menar att b\xc3\xa5da f\xc3\xb6renar "det erotiska och det logiska". I For the Time Being menar hon att det utg\xc3\xb6rs av herdarna och de vise m\xc3\xa4nnen, genom att de vid krubban f\xc3\xb6renas i "neighbourly love", grannk\xc3\xa4rlek. Vitt skilda figurer f\xc3\xb6renas under en god, modersfigur: i New Year\'s Letter Elizabeth Mayer, i For the Time Being jungfru Maria.\n_START_SECTION_\nSymbolik\n_START_PARAGRAPH_\nUt\xc3\xb6ver den uppenbart kristna symboliken som behandlas i avsnittet om religion anv\xc3\xa4nder sig Auden av ett antal olika symboler i dikten. Tv\xc3\xa5 vanligt f\xc3\xb6rekommande symboler i alla diktens delar \xc3\xa4r klockor och speglar. Dels knyter detta an till titeln ("for the time being"), dels placerar det diktens handling i en samtid, oavsett n\xc3\xa4r samtiden utspelar sig. N\xc3\xa4r, i \xc3\xb6ppningsdelen, det st\xc3\xa5r en klocka och tickar p\xc3\xa5 spiselhyllan ("the clock on the mantelpiece") placerar det dikten tidsm\xc3\xa4ssigt i l\xc3\xa4sarens nu. Dessutom framst\xc3\xa5r det som bibelhistoriskt anakronistiskt, eftersom klockor \xc3\xa4r moderna instrument, som inte fanns vid den historiska tidpunkten f\xc3\xb6r Jesu f\xc3\xb6delse._NEWLINE_\xc3\x96ver huvud taget anv\xc3\xa4nder sig Auden \xc3\xa5terkommande av olika typer av m\xc3\xb6bler och inredningsdetaljer som tillh\xc3\xb6r en modern v\xc3\xa4rld. Han n\xc3\xa4mner ett vardagsrum, en jukebox och en vink\xc3\xa4llare, och andra symboler som snarare f\xc3\xb6rankrar handlingen i en modern samtid \xc3\xa4n kring tiden f\xc3\xb6r Jesu f\xc3\xb6delse. Dessa symboler bidrar till det spel mellan det historiska och det samtida som Auden konstaterade var en viktig sak att skildra f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra diktsamlingen s\xc3\xa5v\xc3\xa4l samtidigt relevant som historiskt intressant. L\xc3\xa4saren ska placeras in i en ber\xc3\xa4ttelse som b\xc3\xb6rjade "f\xc3\xb6r l\xc3\xa4nge sedan" men som i praktiken forts\xc3\xa4tter \xc3\xa4n idag._NEWLINE_Flera symboler i dikten har att g\xc3\xb6ra med st\xc3\xa4der och tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar, vilket anspelar p\xc3\xa5 "the garden of Being" som \xc3\xa5terkommer p\xc3\xa5 vissa st\xc3\xa4llen i dikten, och \xc3\xa4r en metafor f\xc3\xb6r inkarnationen. Callan menar att tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden \xc3\xa4r en symbol f\xc3\xb6r det varje individ borde s\xc3\xb6ka efter. Vid ett st\xc3\xa4lle i dikten st\xc3\xa4lls till exempel tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden i motsatsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till \xc3\xb6knen: "For the garden is the only place there is, but you will not find it / Until you have looked everywhere, and found nowhere that is not a desert." Callan menar vidare att staden b\xc3\xa4r \xc3\xb6vertoner av Augustinus Guds stad, och att det \xc3\xa4r en symbol som st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r ordning i det m\xc3\xa4nskliga samh\xc3\xa4llet, och \xc3\xa4r en god nyhet som utlovas av \xc3\xa4nglak\xc3\xb6rerna. Den viktigaste staden framtr\xc3\xa4der i det absolut sista av dikten: "Seek Him in the Kingdom of Anxiety; You will come to a great city that has expected your return for years."\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k och stil\n_START_PARAGRAPH_\nDikten har ansetts vara komplicerad och sv\xc3\xa5rtillg\xc3\xa4nglig, med en stor bredd av poetiska stilar (s\xc3\xa5nger, koraler, betraktelser och monologer, f\xc3\xb6r att bara n\xc3\xa4mna n\xc3\xa5gra) som Auden beh\xc3\xa4rskar v\xc3\xa4l. Den inneh\xc3\xa5ller dessutom en l\xc3\xa5ng komisk monolog som i dikten ber\xc3\xa4ttas av Herodes. I olika delar anv\xc3\xa4nds olika poetiska stilar. I en del som den fj\xc3\xa4rde, "Kallelsen", ges dessutom varje figur ett eget versm\xc3\xa5tt, och ut\xc3\xb6ver det ett s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r n\xc3\xa4r en allvetande ber\xc3\xa4ttare eller k\xc3\xb6r ber\xc3\xa4ttar._NEWLINE_Ber\xc3\xa4ttaren talar med en modern spr\xc3\xa5kdr\xc3\xa4kt, men f\xc3\xb6rmedlar ber\xc3\xa4ttelser och handlingar som utspelas under romartiden. Det finns s\xc3\xa5ledes en f\xc3\xb6rmedling mellan en hypotetiskt samtida publik och antika h\xc3\xa4ndelser. Trots att den moderna spr\xc3\xa5kdr\xc3\xa4kten kvarst\xc3\xa5r f\xc3\xb6rsvinner alltmer av de sekul\xc3\xa4ra och samtida elementen ur poesins handling, i takt med att allt fler bibliska figurer intr\xc3\xa4der. McDiarmid tolkar detta som att den "vanliga, sekul\xc3\xa4ra v\xc3\xa4rlden bara \xc3\xa4r en spegelreflektion av en st\xc3\xb6rre sanning"._NEWLINE_Richard Rankin Russell menar att dikten \xc3\xa4r full av spr\xc3\xa5kliga allusioner p\xc3\xa5 William Butler Yeats poesi. Som exempel anf\xc3\xb6r han Marias f\xc3\xb6rsta svar p\xc3\xa5 \xc3\xa4ngeln Gabriels tillk\xc3\xa4nnagivande att hon ska f\xc3\xb6da Herrens barn, i den andra delen; Rankin Russell menar att svaret \xc3\xa4r en direkt allusion p\xc3\xa5 Yeats dikt "Leda and the Swan", en dikt som fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan till och med var t\xc3\xa4nkt att heta "The Annunciation". \xc3\x84ven i den \xc3\xa5ttonde delen menar Rankin Russell att det finns flera ord och skrivelser som snudd p\xc3\xa5 tagits rakt av fr\xc3\xa5n Yeats dikt. Auden var kritisk mot Yeats elitism och ockulta delar, men hyllade honom f\xc3\xb6r styrkan och klarheten i hans poetiska spr\xc3\xa5k, n\xc3\xa5got som Rankin Russell menar influerat Auden i For the Time Being.\n_START_SECTION_\nBearbetningar\n_START_PARAGRAPH_\nDikten skrevs ursprungligen f\xc3\xb6r att tons\xc3\xa4ttas av Benjamin Britten. Till Audens besvikelse ans\xc3\xa5g Britten att dikten var f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r att kunna tons\xc3\xa4ttas, s\xc3\xa5 Britten tonsatte bara vissa delar. Manuskript och anteckningsb\xc3\xb6cker som l\xc3\xa4mnats kvar g\xc3\xb6r det tydligt att Auden t\xc3\xa4nkte sig en tons\xc3\xa4ttning av dikten, men Britten var inte n\xc3\xb6jd n\xc3\xa4r slutprodukten var klar, dels med dikten i sig, men ocks\xc3\xa5 att Britten k\xc3\xa4nde att han inte hade f\xc3\xa5tt vara delaktig i processen, n\xc3\xa5got som gjorde honom f\xc3\xb6rargad. Deras v\xc3\xa4nskap \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtade sig aldrig. I slut\xc3\xa4ndan tonsattes bara tv\xc3\xa5 delar, koralen "Our Father, Whose creative Will" f\xc3\xb6r Poet\'s Christmas p\xc3\xa5 BBC 1944, och "Shepherd\'s Carol" som Auden dock till slut inte tog med i sj\xc3\xa4lva dikten. 1956 tonsatte den amerikanske komposit\xc3\xb6ren Philip James delar av dikten, f\xc3\xb6r en kvinnok\xc3\xb6r och str\xc3\xa5kkvartett. Den fick d\xc3\xa5 titeln Chorus of Shepherds and Angels. Martin David Levy, en annan amerikansk komposit\xc3\xb6r, har tonsatt hela dikten f\xc3\xb6r en upps\xc3\xa4ttning p\xc3\xa5 Carnegie Hall av Collegiate Chorale i december 1959._NEWLINE_1967 s\xc3\xa4nde \xc3\xb6sterrikisk TV en nittio minuter l\xc3\xa5ng upps\xc3\xa4ttning med musik av den \xc3\xb6sterrikiske komposit\xc3\xb6ren Paul Kont, som fick titeln Inzwischen. Senare har fler delar kommit att tons\xc3\xa4ttas, bland annat i Hymnal 1982 (H 463/ 46).\n_START_SECTION_\nMottagande\n_START_PARAGRAPH_\nDikten har n\xc3\xa5tt en relativ begr\xc3\xa4nsad l\xc3\xa4sekrets. Frottingham menar att en av anledningarna kan vara att den, ut\xc3\xb6ver att vara komplicerad i sig, gavs ut i ett sv\xc3\xa5rtillg\xc3\xa4ngligt format, utan f\xc3\xb6rklarande noter och med liten text. Callan menar att det vore "missvisande att s\xc3\xa4ga att det \xc3\xa4r ett v\xc3\xa4ldigt popul\xc3\xa4rt verk, eller att litteraturkritiker har tagit emot det s\xc3\xa4rskilt v\xc3\xa4l." Han tror att anledningen till detta \xc3\xa4r att Auden f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte g\xc3\xb6ra tv\xc3\xa5 saker samtidigt, men att m\xc3\xa5nga menar att han inte lyckades f\xc3\xb6ra ihop dem: det vill s\xc3\xa4ga att skriva ett stycke poesi som kunde tons\xc3\xa4ttas till ett juloratorium \xc3\xa5 ena sidan, och ett filosofiskt verk om inkarnationen \xc3\xa5 andra sidan. Callan sj\xc3\xa4lv \xc3\xa4r dock inte \xc3\xb6verens, utan menar att dikten har s\xc3\xa5v\xc3\xa4l en enhetlig karakt\xc3\xa4r som en estetisk full\xc3\xa4ndning inom sitt symboliska ramverk. D\xc3\xa4remot \xc3\xa4r han enig med bland annat Stephen Spender om att dikten har viss oj\xc3\xa4mnhet, med oerh\xc3\xb6rt h\xc3\xb6ga toppar och en del tr\xc3\xa5kiga delar._NEWLINE_Tom Driver d\xc3\xa4remot menar att For the Time Being tillsammans med The Sea and the Mirror \xc3\xa4r Audens tv\xc3\xa5 mest lyckade l\xc3\xa5ngdikter. N\xc3\xa4r den gavs ut menade Adam Gopnik i sin recension f\xc3\xb6r   att Audens fyra l\xc3\xa5ngdikter utgjorde hj\xc3\xa4rtat av hans verk, och att For the Time Being var den b\xc3\xa4sta av dessa l\xc3\xa5ngdikter. Mark Schorer f\xc3\xb6r The New York Times skrev att den \xc3\xa4r "vacker", och Audens v\xc3\xa4n tillika poeten Stephen Spender menade att i vissa av korusen p\xc3\xa5minner For the Time Being om Johann Sebastian Bachs korals\xc3\xa5nger. Julian Symons menar att den borde dela plats i bokhyllan med bland annat Alexander Popes Essay on Man._NEWLINE_Kirsch menar att Auden inte lyckas n\xc3\xa5 den balans mellan det religi\xc3\xb6sa och det historiska som han efterstr\xc3\xa4var, och att dess litter\xc3\xa4ra kvalitet \xc3\xa4r oj\xc3\xa4mn \xc3\xa4ven om den har blivit ett centralt verk f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga kristna Audenl\xc3\xa4sare. Han menar exempelvis att m\xc3\xa5nga delar, flera av de tidiga ber\xc3\xa4ttarr\xc3\xb6sterna och k\xc3\xb6rerna mest blir till pliktskyldiga recitativ, medan den tredje och den \xc3\xa5ttonde delen kombinerar b\xc3\xa5de det historiska och det samtida p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt s\xc3\xa5 att det till och med verkar som att Auden njutit av att skriva dem. Kirsch fr\xc3\xa5gar sig ocks\xc3\xa5 om inte vissa delar f\xc3\xb6rlorar p\xc3\xa5 att de aldrig blev tonsatta, s\xc3\xa5som det ursprungligen var t\xc3\xa4nkt innan librettot visade sig vara alldeles f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngt._NEWLINE_2013 gav Alan Jacobs ut en kommenterad utg\xc3\xa5va, med en l\xc3\xa5ng inledning och noter med f\xc3\xb6rklarande kommentarer.'