b'\n_START_ARTICLE_\nDen stora depressionen\n_START_PARAGRAPH_\nDen stora depressionen var en l\xc3\xa5gkonjunktur som f\xc3\xb6ljde efter den stora Wall Street-kraschen i New York i USA den 29 oktober 1929. Fr\xc3\xa5n USA spred den sig snabbt till Europa och andra delar av v\xc3\xa4rlden, med f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande effekter i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l I-l\xc3\xa4nder som U-l\xc3\xa4nder. Den internationella handeln sj\xc3\xb6nk kraftigt, liksom personlig inkomst, skatteinkomster, priser och vinster. Detta drabbade st\xc3\xa4der \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden, inte minst de som f\xc3\xb6rlitade sig p\xc3\xa5 tung industri. Byggandet avstannade i flera l\xc3\xa4nder, bondg\xc3\xa5rdar och andra jordbruksomr\xc3\xa5den p\xc3\xa5verkades d\xc3\xa5 priset f\xc3\xb6r deras sk\xc3\xb6rdar sj\xc3\xb6nk med mellan 40 och 60 procent, och efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 gruvarbetare och skogsarbetare sj\xc3\xb6nk kraftigt samtidigt som det fanns f\xc3\xa5 andra anst\xc3\xa4llningsalternativ. Den stora depressionen slutade vid olika tidpunkter i olika l\xc3\xa4nder; majoriteten av l\xc3\xa4nderna som drabbades satte upp olika bist\xc3\xa5ndsprogram f\xc3\xb6r att klara krisen.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nDen stora depressionen var inte en pl\xc3\xb6tslig kollaps; nedg\xc3\xa5ngen kom i omg\xc3\xa5ngar under en period av tre \xc3\xa5r och n\xc3\xa5dde sin absoluta botten i mars 1933. I b\xc3\xb6rjan av 1930 var krediten stor och fanns tillg\xc3\xa4nglig f\xc3\xb6r l\xc3\xa5ga priser, men utnyttjades av f\xc3\xa5 eftersom m\xc3\xa5nga hush\xc3\xa5ll inte kunde ta p\xc3\xa5 sig fler skulder. Bilf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen sj\xc3\xb6nk under 1928 \xc3\xa5rs niv\xc3\xa5 i slutet av maj 1930. L\xc3\xb6nerna l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 stabil niv\xc3\xa5 tills de b\xc3\xb6rjade g\xc3\xa5 ner 1931. Omst\xc3\xa4ndigheterna var v\xc3\xa4rst i jordbruksomr\xc3\xa5dena, d\xc3\xa4r priset p\xc3\xa5 handelsvarorna sj\xc3\xb6nk, och i gruv- och skogsindustrin, d\xc3\xa4r arbetsl\xc3\xb6sheten var stor och det fanns f\xc3\xa5 jobbalternativ. Nedg\xc3\xa5ngen i den amerikanska industrin p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade nedg\xc3\xa5ngen i de flesta andra l\xc3\xa4nderna; interna svagheter eller styrkor i de olika l\xc3\xa4nderna best\xc3\xa4mde dock hur h\xc3\xa5rt drabbade de blev av krisen._NEWLINE_Aktiekrascher intr\xc3\xa4ffade i \xc3\x96sterrike i maj 1931, i Tyskland sommaren 1931 samt i Storbritannien i september 1931. Storbritannien tvingades d\xc3\xa5 \xc3\xb6verge guldmyntfoten, vilket ledde till att ett stort antal l\xc3\xa4nder (d\xc3\xa4ribland Sverige) tvingades f\xc3\xb6lja efter. Sovjetunionen var ett av de f\xc3\xa5 l\xc3\xa4nder som klarade sig undan depressionen, och i st\xc3\xa4llet upplevde en h\xc3\xb6gkonjunktur under b\xc3\xb6rjan av 1930-talet.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge intr\xc3\xa4dde en l\xc3\xa5gkonjunktur. D\xc3\xa5 Arbeiderpartiet bildade regering 1935 inf\xc3\xb6rdes omfattande socialpolitiska reformer.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige \xc3\xb6kade arbetsl\xc3\xb6sheten; i synnerhet gruv- och skogsindustrierna i Norrland drabbades h\xc3\xa5rt. N\xc3\xa4r Sveriges socialdemokratiska arbetareparti bildade regering 1932 satsade de p\xc3\xa5 socialpolitiken, bland annat genom s\xc3\xa5 kallade "n\xc3\xb6dhj\xc3\xa4lpsarbeten". Samma \xc3\xa5r intr\xc3\xa4ffade \xc3\xa4ven Kreugerkraschen, som var en ekonomisk kris med f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande effekter f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga banker, f\xc3\xb6retag och privatpersoner, orsakad av Kreugerkoncernens ekonomiska sammanbrott och konkurs 1932.\n_START_SECTION_\nTyskland\n_START_PARAGRAPH_\nI och med b\xc3\xb6rskraschen upph\xc3\xb6rde i praktiken de amerikanska utlandsinvesteringarna. USA b\xc3\xb6rjade nu kr\xc3\xa4va tillbaka de pengar som Tyskland hade utd\xc3\xb6mts att betala i krigsskadest\xc3\xa5nd efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget. Det stora Tysklandsl\xc3\xa5net (som hade konstruerats av Ivar Kreuger i samarbete med de svenska och amerikanska regeringarna n\xc3\xa5got \xc3\xa5r f\xc3\xb6re b\xc3\xb6rskraschen 1929, f\xc3\xb6r att i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n r\xc3\xa5da bot p\xc3\xa5 fattigdomen under slutet av 1920-talet), blev klart och utbetalades 2 dagar efter b\xc3\xb6rskraschen. Tyskland kom trots Tysklandsl\xc3\xa5net och ytterligare st\xc3\xb6dl\xc3\xa5n (bland annat det s\xc3\xa5 kallade Young-l\xc3\xa5net 1930) att drabbas h\xc3\xa5rdare \xc3\xa4n n\xc3\xa5got annat europeiskt land av depressionen i b\xc3\xb6rjan av 1930-talet. M\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retag gick i konkurs och sex miljoner m\xc3\xa4nniskor blev arbetsl\xc3\xb6sa. Medelklassen, som just \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtat sig fr\xc3\xa5n inflationen p\xc3\xa5 1920-talet, fick \xc3\xa5ter se sin tillvaro slagen i spillror._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund av dessa p\xc3\xa5frestningar f\xc3\xb6ll den tyska demokratin in i en djup kris. Partier splittrades, vilket gjorde det om\xc3\xb6jligt att bilda handlingskraftiga regeringar, och landet styrdes i stor utstr\xc3\xa4ckning med hj\xc3\xa4lp av en undantagsparagraf i konstitutionen som gav presidenten r\xc3\xa4tt att s\xc3\xa4tta sig \xc3\xb6ver de demokratiska besluten. Misstron v\xc3\xa4xte mot de etablerade politikerna, och allt fler satte i st\xc3\xa4llet sitt hopp till partierna p\xc3\xa5 h\xc3\xb6ger- och v\xc3\xa4nsterkanten._NEWLINE_P\xc3\xa5 v\xc3\xa4nstersidan n\xc3\xa4stan f\xc3\xb6rdubblade kommunisterna sitt antal medlemmar till 100 mandat i riksdagen 1932. De tolkade den ekonomiska krisen som ett tecken p\xc3\xa5 det kapitalistiska systemets fall. I sin propaganda pekade de p\xc3\xa5 hur bra det gick f\xc3\xb6r Sovjetunionen, som genomgick en snabb industrialisering, samtidigt som v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden drabbades av arbetsl\xc3\xb6shet. Kommunisterna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt vinna v\xc3\xa4ljare inom arbetarr\xc3\xb6relsen inf\xc3\xb6r den kommande revolutionen. Arbetarr\xc3\xb6relsen var dock splittrad p\xc3\xa5 grund av en stark motvikt av h\xc3\xb6gerextrema sympatier i form av Nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet. \xc3\x85ren 1928-1932 \xc3\xb6kade antalet nazister i den tyska riksdagen fr\xc3\xa5n 12 till 230 mandat, och blev s\xc3\xa5 det st\xc3\xb6rsta partiet i Tyskland.\n_START_SECTION_\nUSA\n_START_PARAGRAPH_\nI USA gick m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6retag i konkurs med stor arbetsl\xc3\xb6shet som f\xc3\xb6ljd. M\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nniskor hade inte r\xc3\xa5d att betala r\xc3\xa4ntor och tvingades s\xc3\xa4lja sina \xc3\xa4godelar. Som svar p\xc3\xa5 krisen lanserade Roosevelt "The New Deal" som innebar stora offentliga ingrepp i ekonomin. Hans tanke var att h\xc3\xb6ja efterfr\xc3\xa5gan i samh\xc3\xa4llet och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt minska arbetsl\xc3\xb6sheten; detta gjordes bland annat genom utbyggnaden av dammar och andra kraftstationer. En annan viktig del av "The New Deal" var att ge arbetsl\xc3\xb6shetsunderst\xc3\xb6d och bidrag till jordbrukarna. Vid introduktionen i b\xc3\xb6rjan av 1933 var 15 miljoner m\xc3\xa4nniskor arbetsl\xc3\xb6sa; en siffra som sjunkit till sju miljoner m\xc3\xa4nniskor 1937. Den h\xc3\xb6ga arbetsl\xc3\xb6sheten upph\xc3\xb6rde f\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r USA gick med i andra v\xc3\xa4rldskriget.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85terupprustning och \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtning\n_START_PARAGRAPH_\nFlera l\xc3\xa4nder gick igenom en massiv \xc3\xa5terupprustning f\xc3\xb6r att motverka hotet fr\xc3\xa5n Nazityskland. Detta medf\xc3\xb6rde att flera europeiska ekonomier \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtade sig under \xc3\xa5ren 1937-1939. 1937 hade till exempel arbetsl\xc3\xb6sheten i Storbritannien sjunkit till 1,5 miljoner, vilken senare f\xc3\xb6rsvann helt n\xc3\xa4r soldater b\xc3\xb6rjade mobiliseras efter krigets utbrott 1939._NEWLINE_I USA spenderades s\xc3\xa5 mycket pengar p\xc3\xa5 kriget att BNP f\xc3\xb6rdubblades och motverkade depressionens effekter. Aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n ignorerade de h\xc3\xa5rda skatter och \xc3\xb6kande skulder landet fick, och f\xc3\xb6rdubblade sina insatser f\xc3\xb6r att dra f\xc3\xb6rdelarna av de gener\xc3\xb6sa kontrakt som satts upp av den federala regeringen. Det amerikanska folket accepterade ransonering och priskontroller f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen som ett s\xc3\xa4tt att visa sitt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r krigsarbetet. Priserna i ammunitionskontrakt garanterade aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n en vinst oavsett om de anst\xc3\xa4llde ett flertal mediokra arbetare eller om de anv\xc3\xa4nde ineffektiv teknik. Aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4nnen anst\xc3\xa4llde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r alla personer de kunde hitta; vissa arbetsgivare k\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven lastbilar upp- och nedf\xc3\xb6r gatorna f\xc3\xb6r att hitta personer som kunde ta jobb hos dem. Nya arbetare beh\xc3\xb6vdes f\xc3\xb6r att ers\xc3\xa4tta de 11 miljoner m\xc3\xa4n i arbetsf\xc3\xb6r \xc3\xa5lder som tj\xc3\xa4nstgjorde i den amerikanska arm\xc3\xa9n. Genom detta f\xc3\xb6rstorades regeringens roll i den nationella ekonomin, fr\xc3\xa5n att ha utgjort 3\xc2\xa0% av BNP till att tredubblas.'