b'\n_START_ARTICLE_\nStatens institut f\xc3\xb6r rasbiologi\n_START_PARAGRAPH_\nStatens institut f\xc3\xb6r rasbiologi (Rasbiologiska institutet, \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rkortat som SIFR) i Uppsala grundades 1922 i syfte att erh\xc3\xa5lla en vetenskaplig grund f\xc3\xb6r rashygieniska \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder och var administrativt fullt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt till 1958. _NEWLINE_Styrelsen utgjordes av chefen f\xc3\xb6r institutet, som samtidigt var professor i rasbiologi vid Uppsala universitet, samt \xc3\xa5tta ledam\xc3\xb6ter, av vilka tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rordnades av Kungl. Maj:t, tv\xc3\xa5 av St\xc3\xb6rre akademiska konsistoriet i Uppsala, tv\xc3\xa5 av St\xc3\xb6rre akademiska konsistoriet i Lund, en av Karolinska institutets l\xc3\xa4rarkollegium samt en av Lantbruksh\xc3\xb6gskolans l\xc3\xa4rarr\xc3\xa5d. Enligt kunglig stadga f\xc3\xb6r institutet var dess uppgift "att idka vetenskaplig forskning p\xc3\xa5 rasbiologiens omr\xc3\xa5de med s\xc3\xa4rskild h\xc3\xa4nsyn till svenska folket och till f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena inom Sverige". Det \xc3\xa5l\xc3\xa5g \xc3\xa4ven institutet att meddela undervisning i rasbiologi. Institutet upph\xc3\xb6rde 1958 och verksamheten kn\xc3\xb6ts d\xc3\xa5 till universitetet._NEWLINE_\xc3\x85r mars 1919 organiserades av Gaston Backman p\xc3\xa5 Konstakademien i Stockholm utst\xc3\xa4llningen Den svenska folktypsutst\xc3\xa4llningen under medverkan av m\xc3\xa5nga v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda svenska fotografer som Borg Mesch, Henry B. Goodwin och John Hertzberg, vilken d\xc3\xa4refter ocks\xc3\xa5 visades p\xc3\xa5 andra platser i landet. Vid samma tidpunkt h\xc3\xb6lls i samband med utst\xc3\xa4llningen en serie f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar p\xc3\xa5 Musikaliska akademien i Stockholm av l\xc3\xa4karen Herman Lundborg och andra rasbiologer. Fotoutst\xc3\xa4llningen fick stor uppm\xc3\xa4rksamhet och blev en publiksucc\xc3\xa9._NEWLINE_Institutet bildades efter en motion som var undertecknad av riksdagsm\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n alla riksdagspartier \xc3\xa5r 1921, d\xc3\xa4ribland bondef\xc3\xb6rbundaren Nils Wohlin och den socialdemokratiske psykiatrikern Alfred Petr\xc3\xa9n - de b\xc3\xa5da motionerar senare ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5ngssterilisering. Allt tyder p\xc3\xa5 att motionen om ett rasbiologiskt institut var f\xc3\xb6rfattad av docenten Herman Lundborg, som blev den f\xc3\xb6rste chefen f\xc3\xb6r institutet. Institutet hade inledningsvis ett brett st\xc3\xb6d bland svenska intellektuella, men allt fler bytte \xc3\xa5sikt och ifr\xc3\xa5gasatte dess vetenskaplighet och blev antinazister inf\xc3\xb6r nazismens tillv\xc3\xa4xt. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r l\xc3\xa4karen Gunnar Dahlberg 1935 som chef f\xc3\xb6r institutet, och beslutade att avveckla verksamheten till gagnet 1936, och till namnet 1958.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nRedan 1909 hade Svenska s\xc3\xa4llskapet f\xc3\xb6r rashygien bildats. I styrelsen satt Vilhelm Leche, ordf\xc3\xb6rande; Olof Kinberg, vice ordf\xc3\xb6rande och Vilhelm Hultkrantz, sekreterare med flera. Under 1920-talet blev den s\xc3\xa5 kallade degenerationsfaran \xe2\x80\x93 den f\xc3\xb6rmenta f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mringen av folkmaterialet och "f\xc3\xb6rgiftandet av samh\xc3\xa4llskroppen" ett svenskt debatt\xc3\xa4mne. Man oroade sig f\xc3\xb6r att m\xc3\xa4nniskor med "s\xc3\xa4mre" egenskaper fick fler barn \xc3\xa4n m\xc3\xa4nniskor med "r\xc3\xa4tt" ekonomisk, social och kulturell bakgrund och att det svenska folket p\xc3\xa5 sikt skulle f\xc3\xa5 vad som ans\xc3\xa5gs vara s\xc3\xa4mre egenskaper. _NEWLINE_Fredagen den 13 maj 1921 fick propositionen om att inr\xc3\xa4tta ett Statens institut f\xc3\xb6r rasbiologi bifall i riksdagens b\xc3\xa5da kamrar. Beslutet f\xc3\xb6regicks av en kort debatt i andra kammaren, ingen i den f\xc3\xb6rsta. Bakom riksdagsbeslutet fanns en motion, som hade framf\xc3\xb6rts i riksdagens b\xc3\xa5da kamrar den 13 januari 1920 och undertecknats av ledande politiker som socialdemokraten Hjalmar Branting och h\xc3\xb6gerns Arvid Lindman. Motionen bif\xc3\xb6lls 28 april samma \xc3\xa5r. D\xc3\xa4refter gjordes en riksdagsutredning som rekommenderade uppr\xc3\xa4ttandet av institutet och som gick ut p\xc3\xa5 remiss till universiteten under h\xc3\xb6sten 1920. Uppr\xc3\xa4ttandet av det rasbiologiska institutet hade politiskt st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n riksdagens samtliga partier._NEWLINE_Motionen skrevs av den socialdemokratiske riksdagsmannen Wilhelm Bj\xc3\xb6rck tillsammans med anatomiprofessorn i Uppsala Vilhelm Hultkrantz, Herman Lundborg (som senare skulle bli chef f\xc3\xb6r institutet) samt dennes f\xc3\xb6rtrogne Robert Larsson. Drivande namn i riksdagen var bland annat statistikern Nils Wohlin fr\xc3\xa5n Jordbrukarnas riksf\xc3\xb6rbund samt socialdemokraterna Edvard Wavrinsky och Alfred Petr\xc3\xa9n._NEWLINE_Som f\xc3\xb6rsta namn p\xc3\xa5 motionerna stod Alfred Petr\xc3\xa9n och Wilhelm Bj\xc3\xb6rck. I Andra kammaren var motionen f\xc3\xb6rutom av Bj\xc3\xb6rck underskriven av b\xc3\xa5de socialdemokraten Hjalmar Branting och h\xc3\xb6gerledaren Arvid Lindman samt framtr\xc3\xa4dande liberaler som Jacob Pettersson, Raoul Hamilton och Knut Kjellberg. Alla politiska riktningar i riksdagen var allts\xc3\xa5 representerade bland motion\xc3\xa4rerna. _NEWLINE_\xc3\x84ven ledande svenska akademiker utanf\xc3\xb6r riksdagen engagerade sig i st\xc3\xb6det f\xc3\xb6r motionen. En av de mest framtr\xc3\xa4dande var Herman Nilsson-Ehle, internationellt ryktbar som en framst\xc3\xa5ende genetiker, specialiserad p\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4dling av s\xc3\xa4desslag. Andra namn var Frithiof Lennmalm (nervsjukdomar, Karolinska Institutet), Torsten Thunberg (fysiologi, Lund), Carl Magnus F\xc3\xbcrst (anatomi, Lund) samt docenterna Nils von Hofsten (zoologi/genetik, Uppsala) och Nils Heribert-Nilsson (botanik/genetik, Lund). Som bilaga till riksdagsmotionen fanns ocks\xc3\xa5 ett protokoll d\xc3\xa4r medicinska fakulteten vid Uppsala universitet prisade Lundborgs forskning.\n_START_SECTION_\nSlutet som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt institut\n_START_PARAGRAPH_\nDahlberg avled 1956 och eftertr\xc3\xa4ddes samma \xc3\xa5r som institutschef av Jan Arvid B\xc3\xb6\xc3\xb6k. 1958 \xc3\xa4ndrades namnet, d\xc3\xa5 institutet ersattes av Institutionen f\xc3\xb6r medicinsk genetik, och verksamheten kn\xc3\xb6ts till universitetet. Idag sker forskning kring genetik vid Uppsala universitet, d\xc3\xa4r flera institutioner ing\xc3\xa5r. De sista doktoranderna vid institutet f\xc3\xb6r rasbiologi blev l\xc3\xa4karna Gunnar Sm\xc3\xa5rs, Sture Rayner och Lars Beckman.'