b'\n_START_ARTICLE_\nApacher\n_START_SECTION_\nTraditionellt kulturm\xc3\xb6nster\n_START_PARAGRAPH_\nDen sociala organisationen k\xc3\xa4nnetecknades av storfamiljer med matrilokal bos\xc3\xa4ttning. Varje k\xc3\xa4rnfamilj hade sin egen bostad, men dessa samlades i grupper av bost\xc3\xa4der bebodda av n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade kvinnor och deras m\xc3\xa4n och barn. Ett antal storfamiljer som bodde i samma omr\xc3\xa5de och utnyttjade samma naturresurser bildade den lokala gruppen. Ibland kunde hela den lokala gruppen bo tillsammans i en st\xc3\xb6rre bos\xc3\xa4ttning - rancher\xc3\xada. Det sociala ledarskapet var svagt utvecklat. Den mest dynamiska manliga familje\xc3\xb6verhuvudet blev ledare f\xc3\xb6r den lokala gruppen, men kunde inte ut\xc3\xb6va annat inflytande \xc3\xa4n genom \xc3\xb6vertalning och exempel. Flera lokala grupper som bodde n\xc3\xa4ra varandra och ibland samarbetade utgjorde ett band med ett s\xc3\xa4rskilt namn. N\xc3\xa5gon \xc3\xb6verordnad stamgemenskap fanns inte._NEWLINE_Apacherna livn\xc3\xa4rde sig som j\xc3\xa4gare och samlare. Det gjorde ocks\xc3\xa5 navajoerna innan de blev jordbrukare och boskapssk\xc3\xb6tare och d\xc3\xa4rmed fr\xc3\xa5ngick det apachiska kulturm\xc3\xb6nstret. Vissa apachegrupper bedrev ett mycket begr\xc3\xa4nsat jordbruk, men det var m\xc3\xa4nnens jakt och kvinnornas samlande som alltid var det viktigaste. Bost\xc3\xa4derna utgjordes av rishyddor (wickiups) i bergen och tipier p\xc3\xa5 pr\xc3\xa4rien. Religionen hade b\xc3\xa5de pr\xc3\xa4sterliga (genom m\xc3\xb6dosamt inl\xc3\xa4rda ritualer) och schamanistiska (genom ritualer uppenbarade i andevisioner) drag. H\xc3\xa4xor och h\xc3\xa4xkonster var mycket fruktade av apacherna._NEWLINE_Apacherna skilde noga b\xc3\xa5de terminologiskt och praktiskt mellan \xc3\xb6verfall och krig. Den f\xc3\xb6rra f\xc3\xb6reteelsen avs\xc3\xa5g att till\xc3\xa4gna sig fiendens h\xc3\xa4star och byten och konfrontationer skulle undvikas. Den senare avs\xc3\xa5g att h\xc3\xa4mnas d\xc3\xb6dade apacher genom att m\xc3\xb6ta och d\xc3\xb6da fiender. Apacherna hade en mycket pragmatisk inst\xc3\xa4llning till milit\xc3\xa4ra f\xc3\xb6retag. Det viktigaste var att \xc3\xb6verleva, inte att visa sig tapper._NEWLINE_Det r\xc3\xa5dde ett \xc3\xb6msesidigt krigstillst\xc3\xa5nd mellan apacher och mexikaner sedan b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1600-talet. De spanska kolonialmyndigheterna samarbetade sedan 1786 med comancherna i kriget mot apacherna. Comancherna deltog fr\xc3\xa5n och med 1786 och s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge det spanska v\xc3\xa4ldet varade i spanska utrensningsaktioner mot apacherna i New Mexico. Sista g\xc3\xa5ngen en s\xc3\xa5dan gemensam aktion \xc3\xa4gde rum var 1810. Apacherna \xc3\xb6verf\xc3\xb6ll den bofasta befolkningen och f\xc3\xb6rde bort boskap, mulor och kvinnor. Det som stals i Sonora s\xc3\xa5ldes ofta i Chihuahua och vice versa. Bristen p\xc3\xa5 samordning och gemenskap mellan de b\xc3\xa4gge nordliga mexikanska provinserna, \xc3\xa5tskilda av berg och \xc3\xb6knar, var en viktig f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r \xc3\xb6verfallens omfattning. Med tiden tog de mexikanska myndigheterna till extrema \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder. Sonora fastst\xc3\xa4llde 1835 ett pris p\xc3\xa5 100 silverdollar f\xc3\xb6r en skalp av en vuxen manlig apache, 50 dito f\xc3\xb6r skalpen av en vuxen kvinna och 25 dito f\xc3\xb6r skalpen av ett barn.'