b'\n_START_ARTICLE_\nCacajao hosomi\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nArten n\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd (huvud och b\xc3\xa5l) av 30 till 50\xc2\xa0cm, en svansl\xc3\xa4ngd av 12,5 till 21\xc2\xa0cm och en vikt av 2,4 till 4,0\xc2\xa0kg. Huvudets topp, ryggens topp, armarna och skenbenen \xc3\xa4r t\xc3\xa4ckta av svart p\xc3\xa4ls. P\xc3\xa5 andra delar av b\xc3\xa5len f\xc3\xb6rekommer m\xc3\xb6rk kastanjebrun p\xc3\xa4ls. Djurets ansikte och kinderna \xc3\xa4r i princip nakna med m\xc3\xb6rk hud.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nUtbredningsomr\xc3\xa5det ligger i s\xc3\xb6dra Venezuela och i angr\xc3\xa4nsande regioner av Brasilien. Kanske n\xc3\xa5r den \xc3\xa4ven Colombias syd\xc3\xb6stra h\xc3\xb6rn. Habitatet utg\xc3\xb6rs av olika slags skogar i l\xc3\xa5glandet och i bergstrakter. Arten hittas \xc3\xa4ven i skogar som tidvis \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmas.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nIndividerna kl\xc3\xa4ttrar i tr\xc3\xa4dens kronor och i den t\xc3\xa4ta undervegetationen. Enligt allt som \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt g\xc3\xa5r de aldrig p\xc3\xa5 marken. Cacajao hosomi bildar l\xc3\xb6sa flockar med 35 till 100 medlemmar. Flocken delar sig ofta i mindre grupper. Arten vandrar under \xc3\xa5rets lopp genom utbredningsomr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 favoritfrukterna vid den \xc3\xb6nskade tidpunkten. F\xc3\xb6dan utg\xc3\xb6rs fr\xc3\xa4mst av omogna fr\xc3\xb6n. Dessutom \xc3\xa4ter Cacajao hosomi fruktk\xc3\xb6tt, blad och n\xc3\xa5gra leddjur._NEWLINE_Fr\xc3\xb6n som \xc3\xa4ts kommer oftast fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4xterna Micrandra spruceana, Eperua leucantha och Hevea braziliensis. S\xc3\xa5vida k\xc3\xa4nd uppr\xc3\xa4ttas ingen hierarki i flocken. Honan f\xc3\xb6der under regntiden (mars till april) en enda unge. Antagligen f\xc3\xb6ds vartannat \xc3\xa5r en unge liksom hos andra sl\xc3\xa4ktmedlemmar.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nDenna primat hotas av jakt f\xc3\xb6r k\xc3\xb6ttets skull. Jakten utf\xc3\xb6rs av ursprungsbefolkningen och av gruvarbetare. Ett annat hot som var tydligast under 1980- och 1990-talet \xc3\xa4r skogsavverkningar i samband med etablering av guldgruvor. IUCN uppskattar att hela best\xc3\xa5ndet minskade med 30 procent under de g\xc3\xa5ngna 30 \xc3\xa5ren (r\xc3\xa4knad fr\xc3\xa5n 2008) och listar Cacajao hosomi som s\xc3\xa5rbar (VU).'