b'\n_START_ARTICLE_\nLe roi d\'Ys\n_START_PARAGRAPH_\nLe Roi d\'Ys (Kungen av Ys) \xc3\xa4r en opera i tre akter med musik av \xc3\x89douard Lalo och libretto av \xc3\x89douard Blau efter s\xc3\xa4gnen om den sjunkna staden Ys vid Bretagnes kust. Staden var, enligt legenden, huvudstad i kungad\xc3\xb6met Cornouaille. _NEWLINE_Operan hade premi\xc3\xa4r den 7 maj 1888 p\xc3\xa5 Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre Lyrique i Place du Ch\xc3\xa2telet i Paris. F\xc3\xb6rutom ouvertyren \xc3\xa4r operans mest k\xc3\xa4nda stycke tenorens aubade i akt 3, "Vainement, ma bien-aim\xc3\xa9e" ("F\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves, min \xc3\xa4lskade")._NEWLINE_Lalo var k\xc3\xa4nd utanf\xc3\xb6r Frankrike prim\xc3\xa4rt f\xc3\xb6r andra verk, men i Frankrike var han erk\xc3\xa4nd enbart f\xc3\xb6r denna opera. Hans f\xc3\xb6rsta version av operan blev regelbundet refuserad under 1870-talet men det reviderade verket m\xc3\xb6ttes av stor succ\xc3\xa9 det n\xc3\xa4rmaste decenniet och blev hans mest spelade scenverk.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLalo komponerade Le Roi d\'Ys mellan 1875 och 1878. Hans intresse f\xc3\xb6r folkloren i Bretagne grundlades av hans hustru, kontraalten Julie de Maligny, som var fr\xc3\xa5n regionen. Rollen Margared var ursprungligen skapad f\xc3\xb6r henne._NEWLINE_Det visade sig dock sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xa5 operan uppf\xc3\xb6rd. Den refuserades av Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre Lyrique 1878 och av Parisoperan 1879, men utdrag fr\xc3\xa5n operan framf\xc3\xb6rdes konsertant med Julie as Margared. Lalo reviderade operan 1886 och den hade slutligen premi\xc3\xa4r den 7 maj 1888 med stor succ\xc3\xa9. Inom ett \xc3\xa5r efter premi\xc3\xa4ren hade Le Roi d\'Ys spelats \xc3\xb6ver 100 g\xc3\xa5nger.\n_START_SECTION_\nEn fransk Wagner-opera\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5gra kritiker hackade p\xc3\xa5 Lalo f\xc3\xb6r hans "Wagnerism" och menade att han hade varit f\xc3\xb6r beroende av den tyske operatons\xc3\xa4ttaren. I viss m\xc3\xa5n hade de r\xc3\xa4tt d\xc3\xa5 det finns sp\xc3\xa5r av Wagner i operans kompositionsstruktur och svepande orkestrering, och inte minst \xc3\xa5terfinns wagnerianska undertoner i handlingen. Lalo bidrog till detta genom att erk\xc3\xa4nna sig tillh\xc3\xb6ra en sammanslutning vid namn Le petit Bayreuth. Men operan \xc3\xa4r inte enbart en hyllning till Wagner, ty i dess melodier och sensuella harmonier exemplifierar den det delikata och musikaliska livsgl\xc3\xa4djen som \xc3\xa4r s\xc3\xa5 karakt\xc3\xa4ristiskt f\xc3\xb6r mycket av fransk musik. Det \xc3\xa5terfinns inte bara Wagner i musiken. M\xc3\xa5nga av melodierna blickar tillbaka p\xc3\xa5 Gounod och vissa harmonier blickar till och med fram\xc3\xa5t mot Debussy.\n_START_SECTION_\nAkt I\n_START_PARAGRAPH_\nKungen av Ys ligger i krig med sin granne prinsen av Karnac. Hans dotter Margared och Rosenn har b\xc3\xa5da varit f\xc3\xb6r\xc3\xa4lskade i riddaren Mylio, som uppges ha stupat i en drabbning. Kungen har gjort upp med Karnac att de skall s\xc3\xa4tta punkt f\xc3\xb6r kriget genom att denne \xc3\xa4ktar Margared, men d\xc3\xa5 hon f\xc3\xa5r veta att Mylio alltj\xc3\xa4mt \xc3\xa4r i livet beslutar hon sig f\xc3\xb6r att ta honom till make om det s\xc3\xa5 skall kosta fadern hans kungarike. Karnac blir ursinnig och utmanar Mylio p\xc3\xa5 duell, och kungen lovar d\xc3\xa5 att ge sin andra dotter Rosenn \xc3\xa5t segraren.\n_START_SECTION_\nAkt II\n_START_PARAGRAPH_\nMylio vinner, och Margared blir s\xc3\xa5 vred vid tanken p\xc3\xa5 att Rosenn skall f\xc3\xa5 Mylio att hon uppmanar Karnac att \xc3\xb6versv\xc3\xa4mma staden genom att \xc3\xb6ppna slussarna ut mot havet.\n_START_SECTION_\nAkt III\n_START_PARAGRAPH_\nVattnet b\xc3\xb6rjar stiga och kungafamiljen flyr till ett tryggt omr\xc3\xa5de, men d\xc3\xa5 Margared ser att inv\xc3\xa5narna drunknar bek\xc3\xa4nner hon sin skuld och kastar sig i havet. Hennes offer r\xc3\xa4ddar staden i och med att Den helige Corentin stiger upp ur havet och befaller vattenmassorna att dra sig tillbaka, och allt folk ber att Margared skall f\xc3\xa5 syndaf\xc3\xb6rl\xc3\xa5telse.'