b'\n_START_ARTICLE_\nFrantz Fanon\n_START_SECTION_\nFrankrike\n_START_PARAGRAPH_\nEfter kriget reste Fanon till Lyon i Frankrike och studerade medicin och psykiatri i fem \xc3\xa5r. P\xc3\xa5 universitetet skrev han en psykologisk avhandling, d\xc3\xa4r han unders\xc3\xb6kte psykologiska processer hos vita kolonisat\xc3\xb6rer som alienerar sig fr\xc3\xa5n svarta inv\xc3\xa5nare. Avhandlingen omarbetades 1952 till en faktabok med titeln Peau noire, masques blancs.\n_START_SECTION_\nAlgeriet\n_START_PARAGRAPH_\n1953 fick Fanon en tj\xc3\xa4nst p\xc3\xa5 en psykiatrisk klinik i Algeriet som d\xc3\xa5 var ett franskt territorium. Han s\xc3\xb6kte sin egen identitet som svart man i en vit kolonial kultur och upplevde \xc3\xa5ter rasism.\n_START_SECTION_\nFanons teorier och p\xc3\xa5verkan\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga av Fanons teorier och \xc3\xa5sikter var mycket kontroversiella, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av att han ans\xc3\xa5g att v\xc3\xa5ld var en n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig och strategiskt korrekt metod f\xc3\xb6r att befria den koloniserade v\xc3\xa4rlden. Inom sociologin \xc3\xa4r Fanons teorier till\xc3\xa4mpningsbara i fr\xc3\xa5gor kring integration och underifr\xc3\xa5norganisering._NEWLINE_Det var fr\xc3\xa4mst i Algeriet som Fanon anv\xc3\xa4nde och utvecklade sina teorier och han var bland annat aktiv i den algeriska befrielseorganisationen Front de Lib\xc3\xa9ration Nationale (FLN)._NEWLINE_Boken Jordens f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mda (Les Damn\xc3\xa9s de la terre, 1961) \xc3\xa4r Frantz Fanons uppg\xc3\xb6relse med kolonialismen. Bokens f\xc3\xb6rord \xc3\xa4r skrivet av Jean-Paul Sartre som var en stor beundrare av Fanon men ocks\xc3\xa5 inspirerade Fanon mycket. Fanon kritiserade dock Sartre f\xc3\xb6r att han inte f\xc3\xb6rstod att de svarta var "f\xc3\xa5ngar i hudf\xc3\xa4rgens tecken". Fanon menade att den humanism som den franska v\xc3\xa4nstern bek\xc3\xa4nde sig till p\xc3\xa5 1950-talet saknade insikt i kolonialismens f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att begr\xc3\xa4nsa de svartas handlingsm\xc3\xb6jligheter.'