b'\n_START_ARTICLE_\nTroja\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nStaden \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd fr\xc3\xa5n Homeros epos Iliaden och Odyss\xc3\xa9en._NEWLINE_Troja l\xc3\xa5g i det antika landskapet Troas. Namnen Troja respektive Ilion h\xc3\xa4rleds enligt en teori fr\xc3\xa5n Tros och dennes son Ilos, den senare enligt myten stadens grundare. H\xc3\xa4rav ocks\xc3\xa5 troer (trojaner), inv\xc3\xa5nare i Troja._NEWLINE_Forskning fr\xc3\xa5n 1920-talet ankn\xc3\xb6t namnet Ilion till ortnamnet Wilusa. De flesta forskare \xc3\xa4r numera \xc3\xb6verens om att det st\xc3\xa4mmer men teorin \xc3\xa4r fortfarande kontroversiell. Wilusa n\xc3\xa4mns i hettitiska texter. S\xc3\xb6der om Troja l\xc3\xa5g under den sena brons\xc3\xa5ldern landet Arzawa. Det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att Homeros skildring av det trojanska kriget har sin historiska bakgrund i de strider som f\xc3\xb6rekom mellan staterna utmed den egeiska kusten omkring 1300-1200 f.Kr. vilka \xc3\xa4ven drog in det historiska Troja (se Hettiterriket).\n_START_SECTION_\nStaden\n_START_PARAGRAPH_\nRunt \xc3\xa5r 1865 \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4cktes den antika staden av den brittiske arkeologen Frank Calvert som gjorde utgr\xc3\xa4vningar i ruinh\xc3\xb6gen vid Hissarlik (Hisarlik). Identifieringen av Hissarlik som det homeriska Troja blev k\xc3\xa4nd genom den tyska arkeologen Heinrich Schliemann, som trodde sig ha funnit Priamos skatt under sina gr\xc3\xa4vningar d\xc3\xa4r. Omr\xc3\xa5det visar sp\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n nio olika byggperioder.'