b'\n_START_ARTICLE_\nAva Guaran\xc3\xad\n_START_SECTION_\nUrsprung\n_START_PARAGRAPH_\nDet gemensamma namnet p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra Bolivias guaran\xc3\xad har sedan 1500-talet varit olika variationer av "Chirihuano", ett ord med quechuaursprung som syftar p\xc3\xa5 medicinm\xc3\xa4n (curanderos) fr\xc3\xa5n den bolivianska provinsen Larecaja, \xc3\xa4ven kallad Collahuayas, Yunge\xc3\xb1os och Charasanis. Eftersom "chiri" betyder "kallt" i quechua, har ordet chirihuano tolkats som "m\xc3\xa4nniskor som fryser ihj\xc3\xa4l". I slutet av 1600-talet f\xc3\xb6rspanskades termen till chiriguanos. Chiriguanos syftar i regel p\xc3\xa5 guaranitalande folk i \xc3\xb6stra Bolivia men emellan\xc3\xa5t anv\xc3\xa4ndes termen f\xc3\xb6r alla guaranifolk och \xc3\xa4ven andra icke-guaranitalande folk i \xc3\xb6stra Anderna och Gran Chaco-regionen._NEWLINE_Chiriguanos kallade sig sj\xc3\xa4lva "ava", vilket betyder m\xc3\xa4nniskor. Guaran\xc3\xad antas av arkeologer ha sitt ursprung i de centrala delarna av Amazonas och r\xc3\xb6rde sig s\xc3\xb6derut. Det \xc3\xa4r oklart n\xc3\xa4r de anl\xc3\xa4nde till de \xc3\xb6stra delarna av nuvarande Bolivia. De historiska chirguano antas ha varit en syntes av chan\xc3\xa9 och guaran\xc3\xad. Chiroguanos migrerade fr\xc3\xa5n Paraguay till Bolivia i b\xc3\xb6rjan av 1500-talet. Inledningsvis absorberade de chan\xc3\xa9 som d\xc3\xa4refter assimilerades och f\xc3\xb6rslavades._NEWLINE_N\xc3\xa5gra chiriguanos kan fortfarande ha flyttat till de \xc3\xb6stra Anderna vid tidpunkten f\xc3\xb6r den spanska er\xc3\xb6vringen p\xc3\xa5 1530-talet, sannolikt lockade av rikedomarna hos inka liksom hos spanjorerna och p\xc3\xa5 jakt efter det mytiska landet "Candire", "landet utan ondska ".\n_START_SECTION_\nKultur och geografi\n_START_PARAGRAPH_\nChiriguanos omr\xc3\xa5de ligger mellan foten av de h\xc3\xb6ga Anderna och Altiplano och de flacka sl\xc3\xa4tterna i Gran Chaco. Huvudsakligen ligger h\xc3\xb6jden h\xc3\xa4r mellan 1000 meter och 2000 meter. Klimatet \xc3\xa4r subtropiskt och nederb\xc3\xb6rden under regnperioden \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4cklig f\xc3\xb6r odling av gr\xc3\xb6dor. Regionen k\xc3\xa4nnetecknas av branta \xc3\xa5sar och djupa floddalar som g\xc3\xb6r tillg\xc3\xa4nglighet och kommunikation sv\xc3\xa5r. Chriguanos f\xc3\xb6renades aldrig som ett folk i en enda politisk enhet, utan fungerade ist\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 byniv\xc3\xa5 och bildade l\xc3\xb6st organiserad regionala koalitioner som leddes av en \xc3\xb6verordnad h\xc3\xb6vding eller tubicha rubicha ("capit\xc3\xa1n grande" p\xc3\xa5 spanska)._NEWLINE_Chiriguanos hade ett krigsideal och strider utk\xc3\xa4mpades s\xc3\xa5v\xc3\xa4l internt som externt. De sa att de var "m\xc3\xa4n utan m\xc3\xa4stare" och ans\xc3\xa5g sig \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen andra folk som de kallade "tapua" (slavar). Spanjorerna beskrev dem i kraftigt nedv\xc3\xa4rderande ordalag och fokuserade p\xc3\xa5 att chiriguanos var utan religion och styrning, de \xc3\xa4gnade sig huvudsakligen \xc3\xa5t krig och kannibalism, de var nakna och sexuellt promisku\xc3\xb6sa. I spanjorernas \xc3\xb6gon legitimerade detta spanjorernas krigf\xc3\xb6ring och att f\xc3\xb6rslava chiriguanos._NEWLINE_Chiriguanos f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade h\xc3\xa4star och vapen fr\xc3\xa5n spanjorerna, men de f\xc3\xb6redrog att kriga till fots och med pil och b\xc3\xa5ge. Spanjorerna d\xc3\xa4remot f\xc3\xb6redrog att k\xc3\xa4mpa till h\xc3\xa4st och med skjutvapen, \xc3\xa4ven om s\xc3\xa5dana oftast var en bristvara. Chiriguanos var ett jordbruksfolk som odlade majs och andra gr\xc3\xb6dor. De bodde ursprungligen i mycket stora l\xc3\xa5nghus i byar, men kom att leva i sm\xc3\xa5 utspridda bos\xc3\xa4ttningar av enskilda hus, sannolikt en strategi f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6r sina fiender._NEWLINE_Fram till 1800-talet visade sig chiriguanos kallsinniga till mission\xc3\xa4rernas f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att omv\xc3\xa4nda dem till kristendomen. En jesuitemission 1767 hade endast 268 chiriguanokonvertiter, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med de tiotusentals jesuiterna hade lyckats omv\xc3\xa4nda l\xc3\xa4ngre \xc3\xb6sterut i Paraguay bland andra guaranitalande folk.\n_START_SECTION_\nKrig mot inkariket och spanjorerna, 1500 - 1699\n_START_PARAGRAPH_\nSpanjorerna uppskattade antalet chriguanos mellan 1528 och 1623 till mellan 500 och 4000. Men trots m\xc3\xa4sslingsepidemier och andra sjukdomar \xc3\xb6kade antalet chiriguanos till hela 100\xc2\xa0000 i slutet av 1700-talet. En bidragande orsak var sannolikt inkorporeringen av chan\xc3\xa9._NEWLINE_St\xc3\xb6rre r\xc3\xa4der mot inka inleddes ca 1520 vilket fick inka att anl\xc3\xa4gga st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rsvarsverk. Idag utg\xc3\xb6r dessa arkeologiska l\xc3\xa4mningar, exempelvis Oroncota och Samaipata. Spanjorerna \xc3\xa5 sin sida b\xc3\xb6rjade erfara problem med chiriguanos runt 1540 eftersom de kontrollerade silvergruvor i och runt Potos\xc3\xad. De ville ocks\xc3\xa5 uppr\xc3\xa4tta regelbundna f\xc3\xb6rbindelser mellan sina bos\xc3\xa4ttningar i Anderna och Paraguay. Den chiriguanske ledaren Vitapue ledde en grupp chiriguanos som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde spanska bos\xc3\xa4ttningar 1564 i \xc3\xb6stra Bolivia vilket ledde till \xc3\xb6ppet krig. Den peruanske \xe2\x80\x9dviceroy\xe2\x80\x9d Francisco de Toledo ledde en misslyckad invasion 1574 och 10 \xc3\xa5r senare f\xc3\xb6rklarade spanjorerna \xe2\x80\x9dKrig av eld och blod\xe2\x80\x9d (war of fire and blood). Men 1594 er\xc3\xb6vrade chiriguanos Santa Cruz som d\xc3\xa5 omlokaliserades till dess nuvarande l\xc3\xa4ge. I b\xc3\xb6rjan av 1600-talet grundade spanjorerna ytterligare tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4der vars huvudsyfte d\xc3\xa5 vara att utg\xc3\xb6ra ett f\xc3\xb6rsvar mot chiriguanos, Tomina och Tarija. Men fr\xc3\xa5n och med 1620 och 100 \xc3\xa5r fram\xc3\xa5t finns inga uppgifter om ytterligare mots\xc3\xa4ttningar vilket har uppfattats som att det var en mer eller mindre fredlig period. Dock finns det uppgifter om mindre r\xc3\xa4der och strider \xc3\xa4ven under denna period.\n_START_SECTION_\n1700-talet\n_START_PARAGRAPH_\nJesuiterna hade redan under 1600-talet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte etablera missionsverksamhet hos chiriguanos men hade ingen framg\xc3\xa5ng. Under f\xc3\xb6rsta halvan av 1700-talet lyckades de dock etablera missionsstationer i omr\xc3\xa5den n\xc3\xa4ra Tarija liksom franciscaner och dominikaner. \xc3\x84ven nybyggare anlade bos\xc3\xa4ttningar och rancher i samma omr\xc3\xa5den. Detta ledde f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s till mots\xc3\xa4ttningar och stridigheter. En av de ledande chiriguanos hette Juan Baatista Aruma. Dock var chiriguanos inte enade, de anv\xc3\xa4nde sig av olika strategier och en del grupperingar ville inte delta i stridigheterna. Samtidigt ansl\xc3\xb6t vissa grupper av toba och mocov\xc3\xad till chiriguanos och flera st\xc3\xb6rre sammandrabbningar \xc3\xa4gde rum. I samband med dessa br\xc3\xa4ndes byar, missionsstationer och kyrkor och hundratals och m\xc3\xa4nniskor dog p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor. Spanjorerna f\xc3\xa4ngslade ett stort antal som de tvingade till slavarbete i sina gruvor.\n_START_SECTION_\n1800-tal\n_START_PARAGRAPH_\nUnder f\xc3\xb6rsta halvan av 1800-talet kontrollera chiriguanos \xe2\x80\x9dthe upper hand\xe2\x80\x9d i Andernas gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5de. De spanjorer och icke-chiriguanos som bodde eller uppeh\xc3\xb6ll sig i dessa omr\xc3\xa5den fick betala skatt till chiriguanos. Under perioder blev det missv\xc3\xa4xt och torka vilket ledde till \xc3\xb6kade attacker fr\xc3\xa5n chiriguanos mot boskapssk\xc3\xb6tare i n\xc3\xa4romr\xc3\xa5dena. \xc3\x85r 1845 etablerade jesuiterna nya missioner i omr\xc3\xa5det. Missionen blev nu ocks\xc3\xa5 betydligt mer framg\xc3\xa5ngsrik, m\xc3\xa5nga chiriguanos v\xc3\xa4nde sig till mission\xc3\xa4rerna n\xc3\xa4r krig och sv\xc3\xa4lt blev en allt st\xc3\xb6rre del av deras vardag. M\xc3\xa5nga chiriguanos rekryterades dessutom som soldater. Det blev allt vanligare med regelr\xc3\xa4tta massakrer mot chiriguanos och n\xc3\xa4r de togs till f\xc3\xa5nga var det vanligt att det slutade med avr\xc3\xa4ttningar._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjordes av chiriguanos f\xc3\xb6r att freda sitt land. Det f\xc3\xb6rsta har kommit att kallas Huacayakrigen 1874-1877. Det sista f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket \xc3\xa4gde rum 1892. Det leddes av en 28-\xc3\xa5ring vid namn Chapiaguasu som kallade sig Apiaguaiki Tumpa (Eunuch of god). Han h\xc3\xa4vdade att han blivit s\xc3\xa4nd till jorden f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda chiriguanos fr\xc3\xa5n kristendomen och fr\xc3\xa5n franciscanerna. Med en arm\xc3\xa9 p\xc3\xa5 1300 man attackerade han en mission. Kreolerna genomf\xc3\xb6rde en motattack med hj\xc3\xa4lp av ett stort antal icke-chiruganer som var bev\xc3\xa4pnade med pil och b\xc3\xa5ge.\n_START_SECTION_\n1900-2000 tal\n_START_PARAGRAPH_\nInflytandet fr\xc3\xa5n franciscanermissionen minskade under 1900-talet. En chiriguano, Ubaldino Cundeye, och n\xc3\xa5gra av hans sl\xc3\xa4ktingar, flyttade till La Paz f\xc3\xb6r att arbeta f\xc3\xb6r chiriguanos r\xc3\xa4ttigheter. Framf\xc3\xb6r allt handlade det om att \xc3\xa5terf\xc3\xa5 r\xc3\xa4tten till marken d\xc3\xa4r de tidigare missionerna varit verksamma. Men p\xc3\xa5 1930-talet intr\xc3\xa4dde Chacokrigen vilket slutade med att det mesta av denna mark togs fr\xc3\xa5n chiriguanos. Ist\xc3\xa4llet blev de huvudsakligen landl\xc3\xb6sa och de f\xc3\xb6rde en migrerande tillvaro, i f\xc3\xb6rsta hand som arbetskraft vid olika fabriker, rancher mm._NEWLINE_Ett av Che Guevaras syften under sin tid var att f\xc3\xa5 med sig chiriguanos i sin kamp mot Bolivias regering. Det var under detta arbete som han tillf\xc3\xa5ngatogs och avr\xc3\xa4ttades 1967._NEWLINE_Ava guarani, som de kallar sig idag, har fortsatt att k\xc3\xa4mpa f\xc3\xb6r sina r\xc3\xa4ttigheter och sitt land. De deltar i Assembly of the Guaran\xc3\xad people som bildades 1987 och de \xc3\xa4r \xc3\xa4ven medlemmar i Confederation of Indigenous peoples of Bolivia._NEWLINE_I en utredning 2009 som utf\xc3\xb6rdes av Inter-American Commission on Human Rights framkom att 600 guaran\xc3\xadfamiljer i Bolivia fortfarande lever under f\xc3\xb6rtryck och slavliknande anst\xc3\xa4llningsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande.\n_START_SECTION_\nSverige och chiriguanos\n_START_PARAGRAPH_\nErland Nordenski\xc3\xb6ld har under sina expeditioner (Hernmarckska expeditionen, Expeditionen till Bolivia) i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet vid ett flertal tillf\xc3\xa4llen bes\xc3\xb6kt Gran Chacoomr\xc3\xa5det och har d\xc3\xa5 varit i kontakt med chiriguanos. Vid dessa tillf\xc3\xa4llen har han samlat in f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, gjort arkeologiska utgr\xc3\xa4vningar, dokumenterat h\xc3\xa4llristningar och tagit bilder vilka idag finns i Etnografiska museets och V\xc3\xa4rldskulturmuseets samlingar. Chiriguanos har i samband med utgr\xc3\xa4vningarna ber\xc3\xa4ttat f\xc3\xb6r Nordenski\xc3\xb6ld att de utgr\xc3\xa4vda gravarna \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n "itapuynemi".'