b'\n_START_ARTICLE_\nSergiu Celibidache\n_START_PARAGRAPH_\nSergiu Celibidache, f\xc3\xb6dd 28 juni 1912 i Roman, Rum\xc3\xa4nien, d\xc3\xb6d 14 augusti 1996 i La Neuville-sur-Essonne, Frankrike, var en rum\xc3\xa4nsk dirigent. _NEWLINE_Celibidache, som gjorde sig k\xc3\xa4nd som en av efterkrigstidens fr\xc3\xa4msta orkesterfostrare, \xc3\xb6vertog vid krigsslutet ledarskapet f\xc3\xb6r Berlinerfilharmonikerna, en post som han innehade till 1952. Efter ett bejublat g\xc3\xa4stspel fungerade han fr\xc3\xa5n 1963 i praktiken som chefsdirigent f\xc3\xb6r Sveriges Radios symfoniorkester (\xc3\xa4ven om han aldrig formellt uts\xc3\xa5gs till denna befattning), vilket utgjorde starten p\xc3\xa5 en lysande period f\xc3\xb6r denna orkester, som p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r utvecklades till en elitensemble p\xc3\xa5 h\xc3\xb6g internationell niv\xc3\xa5; 1971 avslutades samarbetet med orkestern. Fr\xc3\xa5n 1979 till sin d\xc3\xb6d 1996 var han chefsdirigent f\xc3\xb6r M\xc3\xbcnchner Philharmoniker._NEWLINE_Ut\xc3\xb6ver ovann\xc3\xa4mnda befattningar var Celibidache en mycket efterfr\xc3\xa5gad g\xc3\xa4stdirigent._NEWLINE_Celibidache ans\xc3\xa5g att sj\xc3\xa4lva konsertsituationen och den atmosf\xc3\xa4r som \xc3\xa4r f\xc3\xb6rknippad med den utgjorde en omistlig del av den musikaliska upplevelsen. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r v\xc3\xa4grade han att g\xc3\xb6ra grammofoninspelningar. Han var en kr\xc3\xa4vande dirigent, som n\xc3\xa5dde enast\xc3\xa5ende resultat med de orkestrar han ledde, men ocks\xc3\xa5, just p\xc3\xa5 grund av de exceptionellt h\xc3\xb6ga kraven, av och till hade stora samarbetsproblem.\n_START_SECTION_\nUppf\xc3\xb6randestil och kritik\n_START_PARAGRAPH_\nCelibidaches inst\xc3\xa4llning till musicerande beskrivs ofta mer i termer av vad han inte gjorde i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r vad han gjorde. Till exempel har en stor aff\xc3\xa4r gjorts av Celibidaches "v\xc3\xa4gran" att g\xc3\xb6ra grammofoninspelningar, \xc3\xa4ven om n\xc3\xa4stan hela hans konsertverksamhet faktiskt spelades in. M\xc3\xa5nga inspelningar utgavs postumt av m\xc3\xa4rken som EMI och Deutsche Grammophon med familjens samtycke. Trots detta \xc3\xa4gnade Celibidache f\xc3\xb6ga uppm\xc3\xa4rksamhet \xc3\xa5t skapandet av dessa inspelningar. Han betraktade dessa som biprodukter av sin konsertverksamhet._NEWLINE_Celibidaches fokus l\xc3\xa5g ist\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 att skapa de optimala f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6r vad han kallade en "transcendent upplevelse". Vissa aspekter av zenbuddhismen hade inflytande p\xc3\xa5 honom. Han h\xc3\xa4vdade att det var osannolikt att musikupplevelser kunde uppst\xc3\xa5 n\xc3\xa4r man lyssnar p\xc3\xa5 inspelad musik. Som ett resultat l\xc3\xa4mnade vissa av hans konserter publiken med exceptionella och ibland livsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrande upplevelser._NEWLINE_Celibidache var v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina krav p\xc3\xa5 omfattande repetitionstid med orkestrar. Ett ofta omn\xc3\xa4mnt inslag i m\xc3\xa5nga av hans konserter, f\xc3\xa5ngat i live-inspelningar, \xc3\xa4r ett l\xc3\xa5ngsammare tempo \xc3\xa4n vad som anses vara normen, medan i snabba passager hans tempon ofta \xc3\xa4r snabbare. Celibidaches uppfattning av denna kritik \xc3\xa4r att tempot \xc3\xa4r irrelevant, eftersom \xc3\xb6gonblickets atmosf\xc3\xa4r f\xc3\xb6r honom \xc3\xa4r den viktigaste faktorn f\xc3\xb6r alla musikaliska framf\xc3\xb6randen.'