b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa4rja\n_START_PARAGRAPH_\nEn f\xc3\xa4rja \xc3\xa4r ett fartyg i linjetrafik p\xc3\xa5 en fast best\xc3\xa4md v\xc3\xa4g \xc3\xb6ver en \xc3\xa5, en flod, en sj\xc3\xb6 eller ett hav. F\xc3\xa4rjor fraktar fordon och passagerare.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4rjetyper\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns speciella f\xc3\xa4rjor avsedda f\xc3\xb6r bilar och \xc3\xa4ven f\xc3\xa4rjor avsedda f\xc3\xb6r t\xc3\xa5g, d\xc3\xa4r ro-ro-teknologi (roll-on/roll-off) anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att bilar och t\xc3\xa5g kan k\xc3\xb6ras ombord p\xc3\xa5 f\xc3\xa4rjan. Det finns \xc3\xa4ven ropaxf\xc3\xa4rja (eller kombif\xc3\xa4rja) (av ro=roll-on, k\xc3\xb6ra ombord, det vill s\xc3\xa4ga fordon; pax=passagerare) som \xc3\xa4r en ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 f\xc3\xa4rjor som kombinerar person- och lasttransport. _NEWLINE_Ofta finns f\xc3\xa4rjor d\xc3\xa4r vattnet utg\xc3\xb6r ett hinder f\xc3\xb6r fortsatt resa och d\xc3\xa4r v\xc3\xa4g och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g forts\xc3\xa4tter p\xc3\xa5 andra sidan. M\xc3\xa5nga f\xc3\xa4rjelinjer har f\xc3\xb6rsvunnit d\xc3\xa5 stora broar har ersatt dem. _NEWLINE_N\xc3\xa5gra f\xc3\xa4rjor har brett n\xc3\xb6jesutbud ombord. P\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga medell\xc3\xa5nga distanser, p\xc3\xa5 rutter som till exempel Trelleborg-Rostock eller Oostende-Ramsgate som normalt tar 5\xe2\x80\x936\xc2\xa0timmar f\xc3\xb6rekommer nattf\xc3\xa4rjor. Detta inneb\xc3\xa4r en sen avg\xc3\xa5ngstid i kombination med att f\xc3\xa4rjan k\xc3\xb6r extra l\xc3\xa5ngsamt under natten f\xc3\xb6r att spara br\xc3\xa4nsle och \xc3\xa4ven g\xc3\xb6r att lastbilschauff\xc3\xb6rer och andra passagerare kan sova ut b\xc3\xa4ttre inf\xc3\xb6r den fortsatta resan. _NEWLINE_P\xc3\xa5 korta distanser f\xc3\xb6rekommer ofta specialbyggda fartyg som inte beh\xc3\xb6ver v\xc3\xa4ndas och som allts\xc3\xa5 saknar egentlig f\xc3\xb6r och akter. Detta system anv\xc3\xa4nds numera av samtliga f\xc3\xa4rjor p\xc3\xa5 rutten Helsingborg\xe2\x80\x93Helsing\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4rjornas historia\n_START_PARAGRAPH_\nUngef\xc3\xa4r allt sedan m\xc3\xa4nniskan kunnat frakta sig sj\xc3\xa4lv och sina f\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheter per b\xc3\xa5t har det funnits vad man skulle kunna kalla f\xc3\xa4rjeleder. F\xc3\xa4rjor beh\xc3\xb6vdes d\xc3\xa4r vadst\xc3\xa4llen saknades, ofta p\xc3\xa5 grund av att vattendraget var f\xc3\xb6r djupt eller f\xc3\xb6r stort f\xc3\xb6r att kunna bem\xc3\xa4stras av ett brobygge.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4rjetrafikens historia i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nUnder medeltiden utgick s\xc3\xa4rskilda taxor f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 f\xc3\xa4rdas av en f\xc3\xa4rjekarl. Taxorna varierade, men det var ofta popul\xc3\xa4rare att anv\xc3\xa4nda sig av f\xc3\xa4rjan \xc3\xa4n att beh\xc3\xb6va g\xc3\xa5 till lands om m\xc3\xb6jligheten fanns, eftersom landresor var obekv\xc3\xa4ma och f\xc3\xb6rknippade med risker. Namn som "Pr\xc3\xa5mhuset" och "F\xc3\xa4r-" indikerar ofta att det funnits en f\xc3\xa4rjeled p\xc3\xa5 platsen._NEWLINE_Under 1600-talet uppstod dessutom ett helt nytt kollektiv av f\xc3\xa4rjedrivare. S\xc3\xa5 kallade "roddarmadamer", som kunde vara gifta eller ogifta kvinnor, drev ofta en slags sj\xc3\xb6taxi i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdarna och mellan olika \xc3\xb6ar i Stockholms stad. Det var likadant vid andra platser i v\xc3\xa4rlden som var delade av vattendrag, London hade ett liknande system f\xc3\xb6r f\xc3\xa4rjning l\xc3\xa4ngs med Themsen och inte minst Venedig. I Stockholm f\xc3\xb6rsvann den sista "roddarmadamen" f\xc3\xb6rst 1904. _NEWLINE_1800-talets \xc3\xb6kade kommunikationsbehov ledde till att antalet f\xc3\xa4rjeleder \xc3\xb6ver vattendragen sj\xc3\xb6nk drastiskt. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsn\xc3\xa4tets utbyggnad l\xc3\xa4t sig inte stoppas av forsar, vadst\xc3\xa4llen eller stora vattendrag. Under detta \xc3\xa5rhundrade hade det blivit allt s\xc3\xa4krare att f\xc3\xa4rdas till lands, och \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 det vanliga v\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet \xc3\xb6kade antalet broar. Ny teknik runt sekelskiftet 1900 som betong och st\xc3\xa5l gjorde det billigare att bygga en bro \xc3\xa4n vad det varit hittills. Dessutom slapp man beh\xc3\xb6va avl\xc3\xb6na f\xc3\xa4rjkarlar. Ansvaret f\xc3\xb6r en f\xc3\xa4rjeled var uppdelat p\xc3\xa5 olika h\xc3\xa4rader precis som med v\xc3\xa4garna._NEWLINE_1944 f\xc3\xb6rstatligades v\xc3\xa4gn\xc3\xa4tet, vilket inkluderade f\xc3\xa4rjelederna. D\xc3\xa5 fanns 126 stycken i hela Sverige. Efterkrigstidens formidabla bilexplosion har reducerat antalet f\xc3\xa4rjeleder genom bro- och tunnelbyggande och kan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntas g\xc3\xb6ra det \xc3\xa4ven i framtiden. 2006 fanns det 38 f\xc3\xa4rjeleder kvar i landet. Genom att bygga en bro alternativt en tunnel sjunker driftskostnaderna eftersom man slipper avl\xc3\xb6na f\xc3\xa4rjepersonal och underh\xc3\xa5lla och ibland byta ut fartygen. Det \xc3\xa4r dock inte alltid popul\xc3\xa4rt att ers\xc3\xa4tta f\xc3\xa4rjor med broar, den av V\xc3\xa4gverket planerade F\xc3\xa5r\xc3\xb6sundsbron stoppades efter v\xc3\xa5ldsamma protester, liksom bron till \xc3\x96cker\xc3\xb6 efter tv\xc3\xa5 lokala folkomr\xc3\xb6stningar.'