b'\n_START_ARTICLE_\nDv\xc3\xa4rgsparv\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgsparven \xc3\xa4r en liten f\xc3\xa4ltsparv som m\xc3\xa4ter 12-13,5 centimeter. Den har en kraftigt streckad brun rygg och vit undersida med fin m\xc3\xb6rk streckning. Den har r\xc3\xb6dbrunt ansikte och liknar en liten s\xc3\xa4vsparvshona, men har m\xc3\xb6rkt hj\xc3\xa4ssidesband, vit orbitalring, och en fin m\xc3\xb6rk rand bakom \xc3\xb6ront\xc3\xa4ckaren. K\xc3\xb6nen \xc3\xa4r lika. _NEWLINE_Lockl\xc3\xa4tet \xc3\xa4r ett zick och s\xc3\xa5ngen \xc3\xa4r en drillande siroo-sir-sir-siroo.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgsparven h\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 tajgan i nord\xc3\xb6stligaste Europa och norra Asien, fr\xc3\xa5n norra Skandinavien och \xc3\xb6sterut i ett ganska smalt b\xc3\xa4lte kring Polcirkeln genom Sibirien till Stilla havet. Den \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel som \xc3\xb6vervintrar i norra Indien, s\xc3\xb6dra Kina och de norra delarna av Sydostasien,  d\xc3\xa4r merparten \xc3\xb6vervintrar i s\xc3\xb6dra Kina. Den brukar anl\xc3\xa4nda till h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5dena i slutet av maj till slutet av juni och flyttar i augusti-september. Trots sitt stora utbredningsomr\xc3\xa5de delas den vanligtvis inte upp i n\xc3\xa5gra underarter.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgsparven observerades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i Sverige 1815 d\xc3\xa5 en individ sk\xc3\xb6ts i Lund. I Sverige utg\xc3\xb6r den en randpopulation men fr\xc3\xa5n 1950-talet och fram\xc3\xa5t finns observationer som tyder p\xc3\xa5 att den s\xc3\xa4llsynt men regelbundet h\xc3\xa4ckar i delar av Norrland, speciellt i Lule Lappmark. Fr\xc3\xa5n 1958 har den observerats varje \xc3\xa5r i Sverige och fr\xc3\xa5n 1965 har den \xc3\xa5rligen observerats i Norrland. Den finns upptagen i 2015 \xc3\xa5rs r\xc3\xb6dlista som s\xc3\xa5rbar.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa4ktestillh\xc3\xb6righet\n_START_PARAGRAPH_\nArten placeras traditionellt i sl\xc3\xa4ktet Emberiza, men vissa auktoriteter delar upp detta i flera mindre sl\xc3\xa4kten. Dv\xc3\xa4rgsparven f\xc3\xb6rs d\xc3\xa5 tillsammans med exempelvis s\xc3\xa4vsparv och videsparv till Schoeniclus.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nDv\xc3\xa4rgsparven h\xc3\xa4ckar i \xc3\xb6ppna barrskogsomr\xc3\xa5den, ofta med inslag av bj\xc3\xb6rk eller pil. Den bygger ett bo av gr\xc3\xa4sstj\xc3\xa4lkar som fodras med str\xc3\xa5n eller renh\xc3\xa5r. Boet placeras skyddat p\xc3\xa5 marken. Den l\xc3\xa4gger 4-6 \xc3\xa4gg i juni. Dess f\xc3\xb6da best\xc3\xa5r av insekter n\xc3\xa4r den matar sina ungar, och annars av fr\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har ett stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor population med stabil utveckling. Utifr\xc3\xa5n dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). I Europa tros det h\xc3\xa4cka mellan drygt tre och drygt 5,5 miljoner par.'