b'\n_START_ARTICLE_\nLedarsida\n_START_SECTION_\nLedarsidor i svensk press\n_START_PARAGRAPH_\nLedarsidan \xc3\xa4r i svensk press traditionellt p\xc3\xa5 sidan tv\xc3\xa5, eller en annan sida med framtr\xc3\xa4dande placering i tidningen. En ledare kan vara osignerad, i vilket fall den anses representera hela tidningens h\xc3\xa5llning, eller signerad (till exempel i kr\xc3\xb6nikeform), i vilket den ofta uppfattas som representativ fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r skribentens \xc3\xa5sikter. Svenska ledarsidor har ofta minst en osignerad text varje dag, vilken brukar beskrivas som "huvudledaren"._NEWLINE_Olika tidningar har olika politisk inriktning. I svensk dagspress \xc3\xa4r liberala tidningar vanligast. Det \xc3\xa4r vanligt att tidningens politiska inriktning beskrivs som till exempel "liberal" (f\xc3\xb6rkortat "lib"). M\xc3\xa5nga tidningar l\xc3\xa4gger ocks\xc3\xa5 till ordet "oberoende" (till exempel "oberoende liberal", "ob lib") f\xc3\xb6r att markera att de inte \xc3\xa4r knutna till ett specifikt politiskt parti._NEWLINE_Direkta kopplingar mellan politiska partier och ledarsidor \xc3\xa4r numera ovanliga, men g\xc3\xa4llde tidigare fr\xc3\xa4mst Liberalerna, Centerpartiet och Socialdemokraterna, som alla hade starka pressr\xc3\xb6ster i Sverige. D\xc3\xa4remot lever engagemanget f\xc3\xb6r vissa partier fortfarande kvar informellt p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga ledarsidor, och avtecknar sig i den allm\xc3\xa4nna politiska riktningen. Det \xc3\xa4r till exempel vanligt att liberala tidningar i Sverige i praktiken har vissa band till Liberalerna, \xc3\xa4ven om de ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt till partiets verksamhet och kritiserar den n\xc3\xa4r de anser det vara befogat.'