b'\n_START_ARTICLE_\nOrtnamn p\xc3\xa5 Gotland\n_START_PARAGRAPH_\nOrtnamn p\xc3\xa5 Gotland kan, liksom \xc3\xb6vriga svenska ortnamn, delas upp i naturnamn och kulturnamn. Vissa ortnamn \xc3\xa4r speciella f\xc3\xb6r Gotland, bland annat g\xc3\xa5rdsnamn som har \xc3\xa4ndelsen -ings, -ungs eller enbart -s.  De efterled som \xc3\xa4r specifika f\xc3\xb6r Gotland \xc3\xa4r till exempel -arve, -garn, _NEWLINE_-lingbo samt -st\xc3\xa4de (som i \xc3\xb6vriga Sverige motsvaras av -sta eller -stad). Ortnamnen p\xc3\xa5 Gotland \xc3\xa4r, som i alla andra landskap i Sverige, dels osammansatta ortnamn och dels sammansatta. N\xc3\xa5gra av de osammansatta namnen \xc3\xa4r enstaviga, som till exempel Bro, Burs, B\xc3\xa4l och N\xc3\xa4r. Andra \xc3\xa4r tv\xc3\xa5staviga som till exempel St\xc3\xa5nga, Fole och Slite. \xc3\x84ndelsen -e f\xc3\xb6rekommer i mycket stor utstr\xc3\xa4ckning p\xc3\xa5 Gotland, b\xc3\xa5de som sockennamn och som g\xc3\xa5rdsnamn. P\xc3\xa5 F\xc3\xa5r\xc3\xb6 f\xc3\xb6rekommer inte \xc3\xa4ndelsen -e utan endast -a, till exempel Ava, Broa och D\xc3\xa4mba. Betydelsen av -e \xc3\xa4r mycket skiftande, men relativt vanligt \xc3\xa4r att \xc3\xa4ndelsen -e st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r en pluralform. Exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r Linde (Lindum, 1300-talet) och Lye (L\xc3\xbcuum, 1300-talet). I \xc3\xb6vriga Sverige \xc3\xa4r \xc3\xa4ndelsen -a vanlig och i vissa trakter \xc3\xa4ven -um eller -om. Dessa \xc3\xa4ndelser (s\xc3\xa4rskilt -a) betecknar ofta pluralis. P\xc3\xa5 Gotland \xc3\xa4r \xc3\xa4ndelsen -a mindre vanlig, men den finns bland annat i ortnamnet Roma ((in) Rumum, 1318). N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller den plurala \xc3\xa4ndelsen -um, fanns den p\xc3\xa5 medeltiden i gotl\xc3\xa4ndska ortnamn, men numera har -um betydelsen hem i Gotlands ortnamn, som Gerum (Gere\xc3\xbcm, 1300-talet) och Hejnum (Hainaim, 1300-talet). Av de sammansatta ortnamnen har de flesta tv\xc3\xa5 ordled, f\xc3\xb6rled och efterled, men det finns ocks\xc3\xa5 namn med tre ordled, som F\xc3\xa5r\xc3\xb6sund och Katthammarsvik.\n_START_SECTION_\nDefinition av begreppet ortnamn\n_START_PARAGRAPH_\nOrtnamn eller toponymer \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 geografiska f\xc3\xb6reteelser och ortnamnen kan delas upp i bebyggelsenamn och naturnamn. _NEWLINE_En spr\xc3\xa5kvetenskaplig definition \xc3\xa4r att "ett ortnamn \xc3\xa4r ett spr\xc3\xa5kligt uttryck som i en viss namnbrukarkrets \xc3\xa4r knutet till en best\xc3\xa4md plats".\n_START_SECTION_\nOrtnamnskategorier\n_START_PARAGRAPH_\nAlla ortnamn delas upp i tv\xc3\xa5 huvudkategorier: naturnamn och kulturnamn. Kulturnamnen kan indelas tre kategorier: \xc3\xa4gonamn, bebyggelsenamn och namn p\xc3\xa5 artefakter. _NEWLINE_Naturnamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 vattendrag, sj\xc3\xb6ar, skogar o.s.v. \xc3\x84gonamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 mark som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r jordbruk och boskapssk\xc3\xb6tsel, till exempel \xc3\xa5krar, \xc3\xa4ngar och hagar. Bebyggelsenamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 t\xc3\xa4torter, byar, g\xc3\xa5rdar, bygder med mera. Artefaktnamn \xc3\xa4r namn p\xc3\xa5 broar, hamnar, gruvor, gravh\xc3\xb6gar m.m. Bebyggelsenamn kan vara prim\xc3\xa4ra eller_NEWLINE_sekund\xc3\xa4ra. Prim\xc3\xa4ra bebyggelsenamn avser bebyggelse redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan, till exempel de som slutar p\xc3\xa5 -by (som Visby) eller -hem (som Dalhem). Sekund\xc3\xa4ra bebyggelsenamn har inte fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan betecknat bebyggelse.  _NEWLINE_Dessa bebyggelsenamn har ursprungligen varit naturnamn, \xc3\xa4gonamn eller artefaktnamn. Exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana ortnamn p\xc3\xa5 Gotland \xc3\xa4r Burgsvik, Klintehamn, Lummelunda med flera.\n_START_SECTION_\nOrtnamnet Visby\n_START_PARAGRAPH_\nOrtnamnet Visby h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n forngutniskan och har tolkats p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga olika s\xc3\xa4tt. Den vanligaste tolkningen \xc3\xa4r att Visby till en b\xc3\xb6rjan endast hette Vi, vilken omn\xc3\xa4mns i Gutasagan. Dagens Visby har allts\xc3\xa5 vuxit fram ur den tolkningen och \xc3\xa4r uppdelat i tv\xc3\xa5 ord: vi-, som betyder offerplats och -by, som i detta sammanhang betyder stad.\n_START_SECTION_\nObest\xc3\xa4md form i efterleden i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r best\xc3\xa4md form\n_START_PARAGRAPH_\nTypiskt f\xc3\xb6r en del gotl\xc3\xa4ndska ortnamn \xc3\xa4r att efterledet \xc3\xa4r i obest\xc3\xa4md form. N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller namn i singular \xc3\xa4r det ofta naturnamn i obest\xc3\xa4md form. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r -udden \xc3\xa4r -udd vanligt, exempelvis Hammarudd, L\xc3\xb6rgeudd, Raukudd och Sysne udd. N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller -holmen/-holm \xc3\xa4r ursprungligen -holm vanligast. Men ofta v\xc3\xa4xlar namnet numera mellan obest\xc3\xa4md form och best\xc3\xa4md form. Ett s\xc3\xa5dant namn \xc3\xa4r N\xc3\xa4rkholm som \xc3\xa4ven kallas N\xc3\xa4rsholm (Naerholm 1646) och N\xc3\xa4rsholmen. P\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt \xc3\xa4r det med -vik i till exempel Irevik, (Eirewieck 1646), som anv\xc3\xa4nds omv\xc3\xa4xlande med Ireviken. _NEWLINE_Efterledet -viken \xc3\xa4r vanligare \xc3\xa4n -vik, men det finns \xc3\xa4ven en hel del s\xc3\xa5dana namn, ut\xc3\xb6ver Irevik: Ajkesvik, Herrvik Lausvik m.fl. Ett antal -grunn (fiskegrund, holme m.m.) i obest\xc3\xa4md form finns utanf\xc3\xb6r Gotlands och F\xc3\xa5r\xc3\xb6s kust, exempelvis Avagrunn, Hammarsgrunn, Storgrunn m.fl. Hela 9 s\xc3\xa5dana grunn finns utanf\xc3\xb6r F\xc3\xa5r\xc3\xb6. _NEWLINE_Efterledet -\xc3\xb6 f\xc3\xb6rekommer i obest\xc3\xa4md form i F\xc3\xa5r\xc3\xb6, Stora och Lilla Karls\xc3\xb6. Gotska sand\xc3\xb6n hette ursprungligen (prope) Sand\xc3\xb8, 1428._NEWLINE_N\xc3\xa4r det g\xc3\xa4ller namn i plural finns namn som Holmh\xc3\xa4llar, Trullhalsar, Ullviar, Vaktbackar och Vallhagar. P\xc3\xa5 norra Gotland och p\xc3\xa5 F\xc3\xa5r\xc3\xb6 finns ett antal namn med efterledet -stadar (pluralis av stad), landningsplats, b\xc3\xa5tplats, som vanligtvis betecknar fiskel\xc3\xa4gen, exempelvis Albystadar och D\xc3\xa4mbastadar. \xc3\x96ver hela Gotland finns ett antal -st\xc3\xa4dar som \xc3\xa4r pluralis av st\xc3\xa4de, som i sin tur \xc3\xa4r en omljudsform av stad (st\xc3\xa4lle). Exempel \xc3\xa4r Arst\xc3\xa4dar, Haugst\xc3\xa4dar och Lajst\xc3\xa4dar. \xc3\x84ven broar f\xc3\xb6rekommer ibland som pluralis p\xc3\xa5 Gotland, exempelvis Burgbroar, Holmbroar och N\xc3\xa4sungsbroar. Ocks\xc3\xa5 en del andra sammansatta ortnamn \xc3\xa4r i pluralis obest\xc3\xa4md form, som Laub\xc3\xa4ckar, Brunnraudar (Brunnraud betyder \'gungfly eller bottenl\xc3\xb6s mark som s\xc3\xa4llan fryser till, svart eller brunaktig jord med vattendrag\'), Graunbackar, Sojdeslundar och Valls\xc3\xa4ngar.\n_START_SECTION_\nOrtnamns\xc3\xa4ndelserna -inge och -unge\n_START_PARAGRAPH_\nDe tv\xc3\xa5 ortnamns\xc3\xa4ndelserna -inge och -unge \xc3\xa4r r\xc3\xa4tt ovanliga p\xc3\xa5 Gotland. De \xc3\xa4r avlednings\xc3\xa4ndelser och betecknar inv\xc3\xa5narna p\xc3\xa5 en viss plats. \xc3\x84ndelserna finns i de b\xc3\xa5da socknarna Fleringe och K\xc3\xa4llunge. Vidare finns \xc3\xa4ndelsen -inge i ett antal g\xc3\xa5rdsnamn som H\xc3\xa4llinge och V\xc3\xa4stninge. \xc3\x84ndelsen -unge finns i g\xc3\xa5rdsnamnet Vidunge.\n_START_SECTION_\nOrtnamns\xc3\xa4ndelserna -a och -e\n_START_PARAGRAPH_\nDen p\xc3\xa5 fastlandet (och p\xc3\xa5 \xc3\x96land) s\xc3\xa5 vanliga plural\xc3\xa4ndelsen -a \xc3\xa4r mindre vanlig p\xc3\xa5 Gotland, d\xc3\xa4r den vanligtvis motsvaras av -e. Denna \xc3\xa4ndelse \xc3\xa4r mer vanlig p\xc3\xa5 Gotland \xc3\xa4n i n\xc3\xa5got annat svenskt landskap. I \xc3\xb6vrigt f\xc3\xb6rekommer \xc3\xa4ndelsen mest i V\xc3\xa4rmland och Medelpad samt i de tidigare norska landskapen Bohusl\xc3\xa4n, H\xc3\xa4rjedalen och J\xc3\xa4mtland. \xc3\x84ndelsen -e kan i vissa av de gotl\xc3\xa4ndska ortnamnen ha en annan funktion \xc3\xa4n att beteckna pluralis, till exempel Fole ((de) Folu 1316) och Slite (Slijt 1398). Det vanliga \xc3\xa4r dock att den \xc3\xa4ldsta upptecknade formen \xc3\xa4r -um, som betecknar dativ pluralis._NEWLINE_Exempel p\xc3\xa5 hur -a och -e betecknar pluralis \xc3\xa4r Ala (Alum 1300-talet) och Linde (Lindum, 1300-talet). En intressant r\xc3\xa4cka ortnamn med \xc3\xa4ndelser p\xc3\xa5 -a och -e bildar de tre sydgotl\xc3\xa4ndska sockennamnen St\xc3\xa5nga (Stangum 1300-talet, ((In) Stangghe 1380), Lye (L\xc3\xbcuum, 1300-talet), Garde ((i) kar\xc3\xbeum, dvs. i Gardhum) enligt medeltida runinskrift, senare Garda eller Garde (1523) . \xc3\x84ndelsen -um kunde allts\xc3\xa5 \xc3\xa4ndras till -e och till -a, som ses i Stangum \xe2\x87\x92 Stangghe \xe2\x87\x92 St\xc3\xa5nga, L\xc3\xbcuum \xe2\x87\x92 Lye och Gardhum \xe2\x87\x92 Garda, Garde. Det sistn\xc3\xa4mnda ortnamnet skrivs av Lantm\xc3\xa4teriet , Posten och L\xc3\xa4nsstyrelsen i Gotlands l\xc3\xa4n  som Garde, medan ortsbefolkningen skriver Garda . En kompromiss mellan den av Lantm\xc3\xa4teriet best\xc3\xa4mda statliga uppfattningen och ortsbefolkningens uttal och skrivs\xc3\xa4tt g\xc3\xb6rs av Garde f\xc3\xb6rsamling, som allts\xc3\xa5 har f\xc3\xb6rsamlingsnamnet Garde p\xc3\xa5 sin webbplats, men ocks\xc3\xa5 skriver Garda kyrka p\xc3\xa5 samma webbplats.\n_START_SECTION_\nNaturnamn som inte \xc3\xa4r knutna till bebyggelse\n_START_PARAGRAPH_\nNaturnamnsefterled som \xc3\xa4r r\xc3\xa4tt speciella f\xc3\xb6r Gotland \xc3\xa4r burg, tr\xc3\xa4sk och v\xc3\xa4te. Rent gotl\xc3\xa4ndskt \xc3\xa4r ordet burg i till exempel Hoburgen. D\xc3\xa4r betyder efterledet \'h\xc3\xb6g kalkstensformation\', men vanligare \xc3\xa4r att ordet betyder \'grusrygg\' eller \'grusmark\'. Ordet v\xc3\xa4t (bildat till vatten) \xc3\xa4r ett gotl\xc3\xa4ndskt ord som betecknar en grund vattensamling som torkar ut p\xc3\xa5 sommaren. Ett exempel p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5dant namn \xc3\xa4r Artv\xc3\xa4t i Buttle. Ordet tr\xc3\xa4sk betyder \'sj\xc3\xb6\' p\xc3\xa5 Gotland, till exempel Tingst\xc3\xa4de tr\xc3\xa4sk. Denna betydelse f\xc3\xb6r \'tr\xc3\xa4sk\' finns ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 norra \xc3\x96land, f\xc3\xb6r ett par sm\xc3\xa5sj\xc3\xb6ar, Geltr\xc3\xa4sket och Vedbormtr\xc3\xa4sket, och i \xc3\xb6vrigt f\xc3\xb6r en m\xc3\xa4ngd sj\xc3\xb6ar i norra Norrland, till exempel Tornetr\xc3\xa4sk, och i Finland, till exempel Enare tr\xc3\xa4sk. Ordet \'klint\' \xc3\xa4r en beteckning f\xc3\xb6r de brant stupande kalkstensklippor som finns utefter Gotlands v\xc3\xa4stkust, till exempel H\xc3\xb6gklint. Klintar i denna bem\xc3\xa4rkelse finns \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 \xc3\x96land, K\xc3\xb6pings klint, och i Danmark, M\xc3\xb6ns klint. Ett annat ord som har en speciell betydelse p\xc3\xa5 Gotland \xc3\xa4r myr, (till exempel Lina myr och Tr\xc3\xa4skmyr). En myr p\xc3\xa5 Gotland \xc3\xa4r en typ av k\xc3\xa4rr. De st\xc3\xb6rre gotl\xc3\xa4ndska myrarna \xc3\xa4r numera utdikade.'