b'\n_START_ARTICLE_\nGammakamera\n_START_PARAGRAPH_\nGammakamera anv\xc3\xa4nds inom medicinsk bildgivning och kallas \xc3\xa4ven scintigrafi. Det \xc3\xa4r en del av nuklearmedicinen eftersom man anv\xc3\xa4nder radioaktiva isotoper som sprutas in i blodbanan f\xc3\xb6r att f\xc3\xa4sta sig p\xc3\xa5 det omr\xc3\xa5det som skall unders\xc3\xb6kas. Detta \xc3\xa4r den stora skillnaden j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med en r\xc3\xb6ntgenunders\xc3\xb6kning som genomlyser kroppen. Gammakameror finns \xc3\xa4ven i tomografikameror s\xc3\xa5som SPECT och PET\n_START_SECTION_\nRadioligander\n_START_PARAGRAPH_\nGenom att anv\xc3\xa4nda olika radioliganderer, det vill s\xc3\xa4ga radioaktivt m\xc3\xa4rkta \xc3\xa4mnen, s\xc3\xb6ker sig den m\xc3\xa4rkta substansen till de omr\xc3\xa5den som \xc3\xa4r av intresse. Vid till exempel Myokardskintigra\xef\xac\x81 anv\xc3\xa4nder man numera den radioaktiva isotopen teknetium-99m. F\xc3\xb6rut anv\xc3\xa4nde man tallium, men det gav h\xc3\xb6gre str\xc3\xa5ldos och s\xc3\xa4mre kvalitet p\xc3\xa5 bilderna.\n_START_SECTION_\nBildkvalitet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2011 l\xc3\xa5g bilduppl\xc3\xb6sningen p\xc3\xa5 ca 1 till 1,5 cm, vilket g\xc3\xb6r att man inte kan se helt exakt var en tum\xc3\xb6r ligger. Radioliganderna l\xc3\xa4gger sig inte exakt j\xc3\xa4mnt \xc3\xb6ver tum\xc3\xb6rerna vilket d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rar vid en behandling.\n_START_SECTION_\nRisker\n_START_PARAGRAPH_\nGammakameraunders\xc3\xb6kningar b\xc3\xb6r undvikas av gravida, ammande kvinnor och barn.'