b'\n_START_ARTICLE_\nAralsj\xc3\xb6n\n_START_SECTION_\n\xc3\x96versikt och historia\n_START_PARAGRAPH_\nSj\xc3\xb6ns tillopp kommer fr\xc3\xa5n floderna Syr-Darja i nordost och Amu-Darja i sydv\xc3\xa4st. Aralsj\xc3\xb6n \xc3\xa4r endorheisk (har inga utfl\xc3\xb6den) och tillrinningen balanseras endast av avdunstning. Till f\xc3\xb6ljd av detta har sj\xc3\xb6ns niv\xc3\xa5 varierat avsev\xc3\xa4rt under tidernas g\xc3\xa5ng. Under f\xc3\xb6rhistorisk tid har niv\xc3\xa5n varit s\xc3\xa5 h\xc3\xb6g att sj\xc3\xb6n haft avlopp i Kaspiska havet. Sedan 1800-talet har sj\xc3\xb6n tilldragit sig stort intresse och man har noga f\xc3\xb6ljt vattenst\xc3\xa5ndet som uppvisar en kraftig \xc3\xa5rstidsvariation \xc3\xb6verlagrat p\xc3\xa5 en sjunkande trend med avbrott f\xc3\xb6r vissa \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtningar._NEWLINE_Fram till mitten av 1900-talet l\xc3\xa5g vattenniv\xc3\xa5n ganska konstant. P\xc3\xa5 1960-talet b\xc3\xb6rjade vattenniv\xc3\xa5n att sjunka, under 60-talet med 20 cm per \xc3\xa5r, under 70-talet med 50\xe2\x80\x9360 cm per \xc3\xa5r och under 80-talet med 80\xe2\x80\x9390 cm per \xc3\xa5r, i takt med att mer och mer av tillfl\xc3\xb6denas vatten tagits i anspr\xc3\xa5k f\xc3\xb6r konstbevattnings\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. 1987 hade vattenniv\xc3\xa5n sjunkit s\xc3\xa5 mycket att sj\xc3\xb6n hade delats i tv\xc3\xa5 delar, den norra, Lilla Aralsj\xc3\xb6n och den s\xc3\xb6dra, Stora Aralsj\xc3\xb6n. Sedan 1990-talet har vattenniv\xc3\xa5n fortsatt sjunka, om \xc3\xa4n i n\xc3\xa5got l\xc3\xa5ngsammare takt \xc3\xa4n tidigare.  _NEWLINE_Av Aralsj\xc3\xb6n \xc3\xa5terstod \xc3\xa5r 2007 endast fyra mindre, \xc3\xa5tskilda sj\xc3\xb6ar: Lilla Aralsj\xc3\xb6n, Barsakelmes-sj\xc3\xb6n (en mindre saltsj\xc3\xb6) och Stora Aralsj\xc3\xb6n som delats i tv\xc3\xa5 delar: den \xc3\xb6stra och v\xc3\xa4stra delen. Dessa sj\xc3\xb6ar, har en sammanlagd yta som nu bara \xc3\xa4r br\xc3\xa5kdelen av vad som \xc3\xa4nnu avbildas i relativt nyutgivna skolatlaser. Aralsj\xc3\xb6n hade nu till ytan minskat med 90\xc2\xa0% (\xc3\xa5r 2007). \xc3\x85r 2014 torkade den \xc3\xb6stra delen av Stora Aralsj\xc3\xb6n ut helt och ist\xc3\xa4llet bildades en salt\xc3\xb6ken, Aralkum.    _NEWLINE_P\xc3\xa5 Google Maps syns tydligt att det s\xc3\xb6dra tillfl\xc3\xb6det, Amu Darja-floden, idag \xc3\xa4r helt torrlagd i h\xc3\xb6jd med Aralsj\xc3\xb6ns forna s\xc3\xb6dra strand. _NEWLINE_I historisk tid har sj\xc3\xb6n varit b\xc3\xa5de st\xc3\xb6rre och mindre \xc3\xa4n idag. Den djupt eroderade str\xc3\xb6mf\xc3\xa5ra som blottlades mellan s\xc3\xb6dra sj\xc3\xb6ns tv\xc3\xa5 delar vittnar om detta. Vid \xc3\xa5tminstone ett tidigare tillf\xc3\xa4lle har kanal- och bevattningsprojekt i de flacka l\xc3\xa4nderna s\xc3\xb6der om Aralsj\xc3\xb6n varit anledning till uttorkning.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6problem\n_START_PARAGRAPH_\nLenin och Bolsjevikregeringen best\xc3\xa4mde \xc3\xa5r 1918 att Syr-Darja och Amu-Darja skulle anv\xc3\xa4ndas till konstbevattning av odlingar f\xc3\xb6r spannm\xc3\xa5l, meloner, bomull och ris. Genom dessa avledningar av tillfl\xc3\xb6det, s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6r odlingarna av bomull och ris, har sj\xc3\xb6n krympt drastiskt. Sedan 1960 (d\xc3\xa5 sj\xc3\xb6n var v\xc3\xa4rldens fj\xc3\xa4rde st\xc3\xb6rsta) har ytan minskat med 90\xc2\xa0%, volymen med 85\xc2\xa0% och niv\xc3\xa5n har sjunkit med 19 meter. _NEWLINE_I och med att Aralsj\xc3\xb6n \xc3\xa4r en saltsj\xc3\xb6 som saknar utlopp har den kraftiga minskningen av vattenm\xc3\xa4ngd lett till att salthalten har \xc3\xb6kat fr\xc3\xa5n 1\xc2\xa0% \xc3\xa5r 1960 till 9,2\xc2\xa0% \xc3\xa5r 2004. Den h\xc3\xb6ga salthalten gjorde att n\xc3\xa4stan all fisk dog ut. Det kommersiella fisket minskade mellan 1960 och 1980 fr\xc3\xa5n 43430 ton till noll ton. _NEWLINE_Antalet fiskarter i Aralsj\xc3\xb6n har historiskt varit l\xc3\xa5gt. Ca 20 arter, varav 10\xe2\x80\x9312 stycken l\xc3\xa4mpad f\xc3\xb6r fiske, vilket kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med n\xc3\xa4rliggande Kaspiska havet med 130 olika arter. Under 1950- och 1960-talet inplanterades andra arter s\xc3\xa5 att totala antalet uppgick till ca 30 arter. Under 1970-talet f\xc3\xb6rsvann alla ursprungliga s\xc3\xb6tvattensarter p\xc3\xa5 grund av den \xc3\xb6kade salthalten. I b\xc3\xb6rjan av \xc3\xa5ttiotalet stoppades allt fiske helt. \xc3\x85r 1990 \xc3\xa5terstod endast fem arter i Stora Aralsj\xc3\xb6n, sill (inplanterad fr\xc3\xa5n \xc3\x96stersj\xc3\xb6n), en plattfisk, pr\xc3\xa4stfisk och tv\xc3\xa5 arter av sm\xc3\xb6rbultsfiskar. Under 1990-talet f\xc3\xb6rsvann b\xc3\xa4gge sm\xc3\xb6rbultsfiskarna och \xc3\xa5r 2001 fanns endast tv\xc3\xa5 arter kvar, pr\xc3\xa4stfisk och flundra. _NEWLINE_Ett samarbete mellan Danmark och Kazakstan har p\xc3\xa5g\xc3\xa5tt sedan 1995 f\xc3\xb6r att plantera in plattfisk fr\xc3\xa5n Kattegatt i den norra s\xc3\xa5 kallade Lilla Aralsj\xc3\xb6n. Sj\xc3\xb6n \xc3\xa4r kraftigt f\xc3\xb6rorenad av industriutsl\xc3\xa4pp och vapentester. \xc3\x96verskott av g\xc3\xb6dningsmedel fr\xc3\xa5n kringliggande jordbruk har ocks\xc3\xa5 lett till stor \xc3\xb6verg\xc3\xb6dning. _NEWLINE_Efter byggandet av Kokoral-dammen \xc3\xa5r 2005 har Lilla Aralsj\xc3\xb6n \xc3\xb6kat i yta och volym. I och med detta har \xc3\xa4ven salthalten i densamma sjunkit ner till 1,4\xc2\xa0%, inte l\xc3\xa5ngt fr\xc3\xa5n den niv\xc3\xa5 som var under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. Detta har i sin tur lett till att s\xc3\xb6tvattensfiskar som g\xc3\xa4dda, abborre och karp, som under l\xc3\xa5ng tid hade tagit tillflykt i Syr-Darja, har \xc3\xa5terkommit till sj\xc3\xb6n. \xc3\x85r 2005 fiskades det upp 695 ton fisk, \xc3\xa5r 2008 hade f\xc3\xa5ngsten \xc3\xb6kat till 1500 ton och \xc3\xa5r 2014 ytterligare till 5595 ton fisk i Lilla Aralsj\xc3\xb6n. \xc3\x85r 2016 hade f\xc3\xa5ngsten \xc3\xb6kat till  7106 ton och f\xc3\xb6r \xc3\xa5r 2018 \xc3\xa4r f\xc3\xa5ngstkvoten satt till 8200 ton fisk. Fortfarande l\xc3\xa5ngt under 60-talets f\xc3\xa5ngstvolymer men st\xc3\xa4ndigt \xc3\xb6kande. _NEWLINE_Aralsj\xc3\xb6ns tillbakag\xc3\xa5ng p\xc3\xa5verkar \xc3\xa4ven omkringliggande marker. N\xc3\xa4r vattnet avdunstat ligger salt och l\xc3\xb6sa sediment kvar, som med vindens hj\xc3\xa4lp sprids \xc3\xb6ver stora omr\xc3\xa5den och g\xc3\xb6r marken mindre fruktsam. Varje hektar torrlagd sj\xc3\xb6botten avger cirka 1,5\xe2\x80\x936 ton saltdamm per \xc3\xa5r. Man har hittat vindburet salt fr\xc3\xa5n sj\xc3\xb6n \xc3\xa4nda borta i Vitryssland och Turkiet.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85tg\xc3\xa4rder f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6n\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Sovjettiden f\xc3\xb6reslogs ett flertal tekniska l\xc3\xb6sningar f\xc3\xb6r att fylla p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6n, bland annat att man skulle v\xc3\xa4nda n\xc3\xa5gon av floderna Ob, Volga eller Irtysj (projekt SIBARAL) eller placera en mindre k\xc3\xa4rnladdning i n\xc3\xa5gon av Kirgizistans glaci\xc3\xa4rer. En lokal partiordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6reslog att man skulle h\xc3\xa4lla kol p\xc3\xa5 glaci\xc3\xa4rerna i Pamir f\xc3\xb6r att genom ett l\xc3\xa4gre albedo skapa mer sm\xc3\xa4ltvatten. Alla dessa \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder var dock b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r dyra och f\xc3\xb6r avancerade att genomf\xc3\xb6ra, samt medf\xc3\xb6rde flera politiska bekymmer. Sovjetiska ekonomer r\xc3\xa4knade p\xc3\xa5 1960-talet ut att man skulle tj\xc3\xa4na mer p\xc3\xa5 att l\xc3\xa5ta sj\xc3\xb6n torka ut \xc3\xa4n att minska p\xc3\xa5 konstbevattningen till \xc3\xa5krarna. 1978 gjorde professor Agadjan Gildejevitj Babajev ett uttalande om att Aralsj\xc3\xb6n borde t\xc3\xb6mmas och sj\xc3\xb6ns botten g\xc3\xb6ras om till en bomullsplantage._NEWLINE_Idag har man en annan syn p\xc3\xa5 saken. F\xc3\xb6rutom att man vill dra ner p\xc3\xa5 antalet konstbevattnade \xc3\xa5krar vill man g\xc3\xb6ra bevattningen effektivare, inf\xc3\xb6ra h\xc3\xb6gre pris p\xc3\xa5 vattnet och/eller uppf\xc3\xb6ra avsaltningsanl\xc3\xa4ggningar. F\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda ekosystemet r\xc3\xa5der man dessutom till ett minskat kemikalieanv\xc3\xa4ndande p\xc3\xa5 \xc3\xa5krarna. En k\xc3\xa4pp i hjulet f\xc3\xb6r projektet att r\xc3\xa4dda sj\xc3\xb6n \xc3\xa4r Turkmenistans anl\xc3\xa4ggande av Gyllene sj\xc3\xb6n, en reservoar ute i \xc3\xb6knen, som leder av vatten fr\xc3\xa5n Amu-Darja. F\xc3\xb6r att binda saltet p\xc3\xa5 den frilagda sj\xc3\xb6bottnen har man planterat saksaul (Haloxylon sp.), en halofyt buske. S\xc3\xb6dra delen av sj\xc3\xb6n synes d\xc3\xb6md till total uttorkning medan uttorkningen av den norra delen av sj\xc3\xb6n har hejdats och niv\xc3\xa5n till och med h\xc3\xb6jts via det av V\xc3\xa4rldsbanken finansierade dammprojektet (se nedan).\n_START_SECTION_\nKokaral-dammen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2005 slutf\xc3\xb6rdes arbetet med den av v\xc3\xa4rldsbanken finansierade Kokaral-dammen \xe2\x80\x93 en milsl\xc3\xa5ng jordfyllnadsdamm i det forna sundet mellan Kokaral-\xc3\xb6n och Syr Darja-flodens delta. Niv\xc3\xa5n i norra delen av Aralsj\xc3\xb6n hade 2010 stigit med cirka 4 meter vilken dock ligger cirka tio meter l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n p\xc3\xa5 den tid hamnen i Aralsk \xc3\xa4nnu fungerade.\n_START_SECTION_\nEkonomin runt sj\xc3\xb6n\n_START_PARAGRAPH_\n1974 avgick den sista fiskeb\xc3\xa5ten och 1982 upph\xc3\xb6rde det kommersiella fisket i Aralsj\xc3\xb6n helt. D\xc3\xa5 hade man redan gr\xc3\xa4vt l\xc3\xa5nga kanaler f\xc3\xb6r att ens komma ut med fartygen. I Aralkum finns en skeppskyrkog\xc3\xa5rd, d\xc3\xa4r man kan besk\xc3\xa5da de gamla fiskeb\xc3\xa5tarna. I fiskehamnst\xc3\xa4derna, som Aral och Mo\xe2\x80\x98ynoq blev arbetsl\xc3\xb6sheten stor. _NEWLINE_Bomullen, som odlas runt Amu-Darja och Syr-Darja, \xc3\xa4r en s\xc3\xa5 kallad cash crop, det vill s\xc3\xa4ga en viktig exportgr\xc3\xb6da som ger ett infl\xc3\xb6de av utl\xc3\xa4ndsk valuta till l\xc3\xa4nderna. Det \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r sv\xc3\xa5rt att bryta denna odling, men olika f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k g\xc3\xb6rs f\xc3\xb6r att minska vattenanv\xc3\xa4ndningen. Olika projekt i Kirgizistan, st\xc3\xb6dda av DEZA, den schweiziska motsvarigheten till Sida, och delfinansierat av HIDOS, den nederl\xc3\xa4ndska motsvarigheten, syftar till att \xc3\xb6ka andelen ekologisk bomull i landet och regionen._NEWLINE_Vattnet fr\xc3\xa5n Amu-Darja och Syr-Darja anv\xc3\xa4nds inte bara till bevattning, utan \xc3\xa4ven till vattenkraft, framf\xc3\xb6rallt i de \xc3\xb6vre delarna av loppen, det vill s\xc3\xa4ga i Kirgizistan och Tadzjikistan.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nniskors h\xc3\xa4lsa\n_START_PARAGRAPH_\nDe stora m\xc3\xa4ngderna salt, tungmetaller och rester av g\xc3\xb6dnings- och bek\xc3\xa4mpningsmedel som m\xc3\xa4nniskorna runt Aralsj\xc3\xb6n f\xc3\xa5r i sig via mat och dryck \xc3\xa4r dels ofta giftigt i sig och dels p\xc3\xa5verkar det immunf\xc3\xb6rsvaret och g\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor k\xc3\xa4nsligare f\xc3\xb6r sjukdomar. 30 g\xc3\xa5nger fler fall av tyfoidfeber har rapporterats, barnad\xc3\xb6dligheten \xc3\xa4r en av v\xc3\xa4rldens h\xc3\xb6gsta och sjukdomar som cancer, bronkit, artrit och njur- och leversjukdomar blir allt vanligare. Det finns st\xc3\xa4der d\xc3\xa4r h\xc3\xa4lften av befolkningen helt enkelt gett sig av p\xc3\xa5 grund av de h\xc3\xb6ga gifthalterna och den allt s\xc3\xa4mre ekonomin. \xc3\x85r 1997 hade 97\xc2\xa0% av kvinnorna i Karakalpakstan anemi, vilket \xc3\xa4r fem g\xc3\xa5nger s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga som i slutet av 1980-talet. Orsaken \xc3\xa4r kraftigt f\xc3\xb6rh\xc3\xb6jda v\xc3\xa4rden av mangan och zink i dricksvattnet.\n_START_SECTION_\nOstrov Vozrozjdenija\n_START_PARAGRAPH_\nOstrov Vozrozjdenija \xc3\xa4r en halv\xc3\xb6 i sydv\xc3\xa4stra Aralsj\xc3\xb6n, som tidigare saknade landf\xc3\xb6rbindelse. 1948 anlades ett laboratorium f\xc3\xb6r biologiska vapen p\xc3\xa5 \xc3\xb6n, med tillh\xc3\xb6rande deponi. \xc3\x96ns st\xc3\xb6rsta stad var Kantubek, med cirka 1\xc2\xa0500 inv\xc3\xa5nare, men Ostrov Vozrozjdenija har idag inga bofasta._NEWLINE_\xc3\x85r 2002 fick Ostrov Vozrozjdenija landf\xc3\xb6rbindelse och i samband med detta genomf\xc3\xb6rdes en amerikansk rensningsexpedition till halv\xc3\xb6n, ledd av Brian Hayes fr\xc3\xa5n Pentagon. Projektet varade i tre m\xc3\xa5nader och man hittade mellan 100 och 200 ton nedgr\xc3\xa4vda mj\xc3\xa4ltbrandssporer.\n_START_SECTION_\nAralsj\xc3\xb6ns framtid\n_START_PARAGRAPH_\nEfter byggandet av Kokoral-dammen, planerades \xc3\xa4ven en forts\xc3\xa4ttning med byggandet av en andra Kokoral-damm. Detta skulle leda till att ut\xc3\xb6ka Norra aralsj\xc3\xb6ns volym. Projektet skulle ha startat 2009, men p\xc3\xa5 grund av ekonomiska problem kunde projektet inte genomf\xc3\xb6ras._NEWLINE_F\xc3\xb6rslag p\xc3\xa5 framtida f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar f\xc3\xb6r Aralsj\xc3\xb6n \xc3\xa4r bland annat att h\xc3\xb6ja Kokoral-dammen, skapa en till damm i den nord\xc3\xb6stra delen av Norra aralsj\xc3\xb6n, vid Saryshaganak golfen f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt f\xc3\xa5 vattenf\xc3\xb6rbindelse till den forna kuststaden Aralsk. Ett annat f\xc3\xb6rslag \xc3\xa4r att bygga en till damm sydv\xc3\xa4st om Kokoral-dammen f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka f\xc3\xb6rhindra \xc3\xb6verfl\xc3\xb6digt vatten fr\xc3\xa5n Norra Aralsj\xc3\xb6n att sv\xc3\xa4mma \xc3\xb6ver och avdunsta i \xc3\xb6stra delen av Stora Aralsj\xc3\xb6n utan ist\xc3\xa4llet fylla upp en mindre del av Stora Aralsj\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb6dra Aralsj\xc3\xb6n\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dra Aralsj\xc3\xb6n, varav h\xc3\xa4lften ligger i Uzbekistan, har l\xc3\xa4mnats \xc3\xa5t sitt \xc3\xb6de. Endast \xc3\xb6verskottsvatten fr\xc3\xa5n Norra Aralsj\xc3\xb6n till\xc3\xa5ts nu periodvis att str\xc3\xb6mma in i den i stort sett uttorkade s\xc3\xb6dra Aralsj\xc3\xb6n genom en sluss. Diskussioner har h\xc3\xa5llits om att \xc3\xa5terskapa en kanal mellan den n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade norra Aralsj\xc3\xb6n och den uttorkade s\xc3\xb6dra Aralsj\xc3\xb6n, samt planer f\xc3\xb6r att \xc3\xa5terskapa v\xc3\xa5tmarker i regionen, men det saknas politisk vilja. Uzbekistan har inte visat n\xc3\xa5got intresse av att \xc3\xb6verge Amu-Darja floden som en riklig k\xc3\xa4lla till bevattning av bomull utan har ist\xc3\xa4llet gjort insatser f\xc3\xb6r prospektering av olja i den uttorkade havsbottnen i S\xc3\xb6dra Aralsj\xc3\xb6n._NEWLINE_F\xc3\xb6r att mildra effekterna av \xc3\xb6kenspridning har bland annat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjorts att plantera olika typer av vegetation i den torrlagda havsbottnen. Denna v\xc3\xa4xtlighet har dock sv\xc3\xa5rt att \xc3\xb6verleva periodiskt \xc3\xa5terkommande \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar av \xc3\xb6stra bass\xc3\xa4ngen. Omdirigering av en del av det lilla tillg\xc3\xa4ngliga fl\xc3\xb6det fr\xc3\xa5n Amu-Darja till v\xc3\xa4stra bass\xc3\xa4ngen skulle f\xc3\xb6rmodligen kunna r\xc3\xa4dda fisket d\xc3\xa4r och f\xc3\xb6rhindra \xc3\xb6versv\xc3\xa4mning av \xc3\xb6stra bass\xc3\xa4ngen.'