b'\n_START_ARTICLE_\nGeorges Vantongerloo\n_START_PARAGRAPH_\nGeorges Vantongerloo, f\xc3\xb6dd 24 november 1886 i Antwerpen, d\xc3\xb6d 5 oktober 1965 i Paris, var en belgisk m\xc3\xa5lare och skulpt\xc3\xb6r, bosatt i Frankrike fr\xc3\xa5n 1919.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nVantongerloo bedrev 1905-09 sin utbildning vid Konsth\xc3\xb6gskolan i Bryssel och Konsth\xc3\xb6gskolan i Antwerpen. Mellan 1910 och 1917 arbetade han i figurativ stil, som gradvis utvecklades fr\xc3\xa5n akademisk till post-impressionistisk._NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget blev han s\xc3\xa5rad 1914, som soldat i den belgiska arm\xc3\xa9n, och fick l\xc3\xa4mna fronten. Under resten av kriget levde han som flykting i Voorburg i Haag, d\xc3\xa4r han hade en separatutst\xc3\xa4llning i oktober 1917 vid Kunstkring Hollando-Belge f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen. I Haag tr\xc3\xa4ffade han futuristen Jules Schmalzigaug, som initierade honom till modern konst. Inte l\xc3\xa5ngt d\xc3\xa4refter att han kom i kontakt med Theo van Doesburg, Bart van der Leck och Piet Mondrian. \xc3\x85r 1917 var han med och grundade konstgruppen De Stijl. I november 1918 skrev han, tillsammans med Theo van Doesburg, Robert van\'t Hoff, Vilmos Husz\xc3\xa1r, Anthony Cook, Piet Mondrian och Jan Wils, det f\xc3\xb6rsta manifest i samma grupp._NEWLINE_Vantongerloo b\xc3\xb6rjade studera matematik, som han trodde skulle g\xc3\xb6ra det m\xc3\xb6jligt att visa det stora mysteriet av kosmos m\xc3\xa4tbart. Han f\xc3\xb6rdjupade sig i studiet av geometri, fysik och kosmologi och f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade en systematisk visuell konst med rena matematiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Fr\xc3\xa5n 1917 gjorde han rent geometrisk abstrakta arbeten. Dess gallerliknande kompositioner kan verka helt godtyckliga, men placeringen av linjer och plan \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan helt best\xc3\xa4mda av matematiska proportioner. Valet av f\xc3\xa4rgen var avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r storleken p\xc3\xa5 den f\xc3\xa4rgytan._NEWLINE_\xc3\x85r 1919 flyttade han med sin holl\xc3\xa4ndska fru Debbie till Menton i s\xc3\xb6dra Frankrike. Han gjorde f\xc3\xb6r deras f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning portr\xc3\xa4ttbyster och traditionella m\xc3\xa5lningar och h\xc3\xa4r kom han i kontakt med Max Bill som organiserade hans utst\xc3\xa4llningar. \xc3\x85r 1924 publicerade han skriften "l\'Art et son avenir". \xc3\x85r 1928 flyttade han till Paris och 1931 grundade han tillsammans med Theo van Doesburg, Naum Gabo och Antoine Pevsner konstr\xc3\xb6relsen Abstraction-Cr\xc3\xa9ation i Paris._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n mitten av 1940-talet, b\xc3\xb6rjade han anv\xc3\xa4nda fler och mer b\xc3\xb6jda linjer i sina skulpturer med b\xc3\xb6jda st\xc3\xa4nger av j\xc3\xa4rn, nickel och silver. Dessa verk kallade han "o\xc3\xa4ndliga rymden" eller "kosmiska element". De \xc3\xa4r tr\xc3\xa5dskulpturer som tyder p\xc3\xa5 rymd och dynamik. \xc3\x85r 1936 deltog han i utst\xc3\xa4llningen "kubism och abstrakt konst" p\xc3\xa5 Museum of Modern Art i New York. \xc3\x85r 1943 var hans f\xc3\xb6rsta separatutst\xc3\xa4llning i Galerie de Berri i Paris._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n slutet av 1940-talet arbetade han med mer intuitiva, organiska former i plexiglas som h\xc3\xa4nvisar till kosmiska begrepp som utrymme, o\xc3\xa4ndlighet, r\xc3\xb6relse etc. Han experimenterade med nya material s\xc3\xa5som perspex, transparenta konstruktioner som skildrar galaxer och kosmiska o\xc3\xa4ndligheten. \xc3\x85r 1949 h\xc3\xb6lls en grupputst\xc3\xa4llning i Kunsthaus Z\xc3\xbcrich i Z\xc3\xbcrich med Max Bill och Antoine Pevsner. \xc3\x85r 1962 gjordes en stor retrospektiv utst\xc3\xa4llning av Vantongerloo av Marlborough New London Gallery. _NEWLINE_Vantongerloo var en neoplasticismens pionj\xc3\xa4rer och hans arbete finns \xc3\xb6ver hela Europa i de stora museerna f\xc3\xb6r modern konst.'