b'\n_START_ARTICLE_\nDer Prozess (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nDer Prozess (Processen) \xc3\xa4r en opera i tv\xc3\xa5 akter (nio scener) av Gottfried von Einem och med text av Boris Blacher och Heinz von Cramer efter Franz Kafkas roman Processen.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEinems opera Der Prozess utgjorde fonden till en skandal. 1947 ombads Einem att hj\xc3\xa4lpa Bertolt Brecht som efter utvisningen till USA var statsl\xc3\xb6s. Brecht hade f\xc3\xa5tt tempor\xc3\xa4rt uppeh\xc3\xa5llstillst\xc3\xa5nd i Schweiz och v\xc3\xa4ntade nu i Z\xc3\xbcrich p\xc3\xa5 att f\xc3\xa5 \xc3\xb6sterrikiskt medborgarskap. Brecht skulle f\xc3\xa5 i uppdrag att skriva librettot till Der Prozess. Planen misslyckades p\xc3\xa5 grund av Brechts uppfattning att orden var viktigare \xc3\xa4n musiken. Einem utnyttjade sina kontakter med inflytelserika personer f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta Brechts naturalisering, som var klar i april 1950. Einems engagemang fick dock vissa f\xc3\xb6ljder. Ryktet om att han var kommunist och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ol\xc3\xa4mplig som r\xc3\xa5dgivare f\xc3\xb6r Festspelen i Salzburg ledde till att han l\xc3\xb6stes fr\xc3\xa5n sina plikter d\xc3\xa4r. Trots den betungande skandalen fullbordade han p\xc3\xa5 sommaren 1952 operan och 17 augusti 1953 uruppf\xc3\xb6rdes den inom ramen f\xc3\xb6r Festspelen i Salzburg._NEWLINE_von Einems koncentration p\xc3\xa5 st\xc3\xa4mningar och kontraster med m\xc3\xa5let att spr\xc3\xa5ket skulle g\xc3\xa5 fram s\xc3\xa5 tydligt som m\xc3\xb6jligt, l\xc3\xa5ter ana Brechts latenta inflytande. Boris Blechers libretto bestod fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan endast av sex scener, men det r\xc3\xa4ckte inte f\xc3\xb6r en helaftonsopera och von Einem v\xc3\xa4nde sig till sin v\xc3\xa4n, f\xc3\xb6rfattaren Cramer, som byggde ut den med ytterligare tre scener. De korta, osammanh\xc3\xa4ngande scenerna f\xc3\xb6r tanken till film snarare \xc3\xa4n till en opera, och verket blev ingen st\xc3\xb6rre succ\xc3\xa9 eftersom stoffet var alltf\xc3\xb6r sv\xc3\xa5rtillg\xc3\xa4ngligt.\n_START_SECTION_\nAkt I\n_START_PARAGRAPH_\nUtan att f\xc3\xa5 veta varf\xc3\xb6r arresteras Josef K. men f\xc3\xa5r besked om att han \xc3\xa4nd\xc3\xa5 skall g\xc3\xa5 till sitt arbete som vanligt. Fr\xc3\xb6ken B\xc3\xbcrstner, som studerar juridik, lovar att hj\xc3\xa4lpa honom. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4gen hem f\xc3\xa5r han order att inst\xc3\xa4lla sig till f\xc3\xb6runders\xc3\xb6kning, och han k\xc3\xa4nner sig f\xc3\xb6ljaktligen allt os\xc3\xa4krare och mer f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljd. Vid det f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rh\xc3\xb6ret vill han klarg\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r domaren hur det ligger till, men han vecklar in sig i halva erk\xc3\xa4nnanden just f\xc3\xb6r att han inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r vad som p\xc3\xa5g\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nAkt II\n_START_PARAGRAPH_\nJosef K. har klagat \xc3\xb6ver de b\xc3\xa5da vakterna som arresterade honom och blir vittne till att de pryglas. Hans farbror skaffar honom en advokat som f\xc3\xb6refaller veta mer om \xc3\xa4rendet \xc3\xa4n han sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6r och till och med i den bank d\xc3\xa4r han arbetar \xc3\xa4r man b\xc3\xa4ttre informerad. En bankkund rekommenderas Josef K. att v\xc3\xa4nda sig till den inflytelserike m\xc3\xa5laren Titorelli som m\xc3\xa5lar portr\xc3\xa4tt av domare. Titorelli r\xc3\xa5der honom att beg\xc3\xa4ra anst\xc3\xa5nd med \xc3\xa4rendet, det enda s\xc3\xa4ttet att inte bli d\xc3\xb6md. Josef K. avvisar id\xc3\xa9n eftersom han annars aldrig blir frik\xc3\xa4nd. I domkyrkan ber\xc3\xa4ttar f\xc3\xa4ngelsepr\xc3\xa4sten f\xc3\xb6r honom att han \xc3\xa4r p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g att f\xc3\xb6rlora m\xc3\xa5let. Tv\xc3\xa5 m\xc3\xa4n tr\xc3\xa4der fram ut m\xc3\xb6rkret och sl\xc3\xa5r ihj\xc3\xa4l Josef K.'