b'\n_START_ARTICLE_\nLouis II av Bourbon\n_START_PARAGRAPH_\nLouis II av Bourbon, prins av Cond\xc3\xa9, k\xc3\xa4nd som "den store Cond\xc3\xa9", f\xc3\xb6dd 8 september 1621 i Paris, d\xc3\xb6d 11 november 1686 i Fontainebleau, var en fransk f\xc3\xa4ltherre, son till Henri II av Bourbon och Charlotte de Montmorency. _NEWLINE_Vid \xc3\xa5tta \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder s\xc3\xa4ndes Cond\xc3\xa9 till jesuiterna f\xc3\xb6r att uppfostras. Som 15-\xc3\xa5ring \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han till hovet. Han bistod sin far i styrelsen av Bourgogne och deltog som frivillig i f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get 1640-42. \xc3\x85r 1643 fick Cond\xc3\xa9, d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu hertig av Enghien, bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver de franska arm\xc3\xa9erna och slog med dessa i grunden spanjorerna i slaget vid Rocroi, n\xc3\xa5got som snabbt gjorde honom ber\xc3\xb6md. Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren kommenderade Cond\xc3\xa9 de franska trupperna dels vid belgiska gr\xc3\xa4nsen, dels i Tyskland. I Franz von Mercy fann han d\xc3\xa4r en v\xc3\xa4rdig motst\xc3\xa5ndare. I slaget vid Freiburg 1644 tvingade han visserligen sin starkare motst\xc3\xa5ndare till \xc3\xa5tert\xc3\xa5g, men fransm\xc3\xa4nnens f\xc3\xb6rluster var st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n motst\xc3\xa5ndarens, och att Cond\xc3\xa9 vann slaget vid Allerheim 1645 berodde till stor del p\xc3\xa5 von Mercys d\xc3\xb6d. _NEWLINE_\xc3\x85r 1646 kommenderade han med framg\xc3\xa5ng i Flandern, men misslyckades 1647 med att inta L\xc3\xa9rida. Han vann 1648 en gl\xc3\xa4nsande seger i slaget vid Lens, vilket gav Mazarin modet att inskrida mot parlamentet. I de nu inledda frondeoroligheterna spelade Cond\xc3\xa9 en olycklig roll, genom sin h\xc3\xa4rsklystnad men brist p\xc3\xa5 politisk insikt. Han stod i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 hovets sida, fast\xc3\xa4n hans broder, prinsen av Conti, och hans syster, hertiginnan av Longueville, tillh\xc3\xb6rde motpartiet. Sedan hovet i januari 1649 l\xc3\xa4mnat Paris, innesl\xc3\xb6t Cond\xc3\xa9 staden och l\xc3\xa4t vid Charenton nedsabla 3000 man av frondens trupper. _NEWLINE_Emellertid medlades fred, och hovet \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Paris, i augusti 1649. Cond\xc3\xa9 lyckades genom sina insatser bel\xc3\xb6nas med rikets fr\xc3\xa4msta plats n\xc3\xa4st efter kungen, men hans h\xc3\xb6gf\xc3\xa4rd, trots och st\xc3\xa4ndigt v\xc3\xa4xande anspr\xc3\xa5k drev hovet till det yttersta. I januari 1650 arresterades s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Cond\xc3\xa9 som hans broder Conti och hans sv\xc3\xa5ger hertigen av Longueville, men redan i februari 1651 frigavs de p\xc3\xa5 parlamentets beg\xc3\xa4ran. Inb\xc3\xb6rdeskriget blossade nu upp p\xc3\xa5 nytt, och i slaget vid Porte S:t Antoine blev Cond\xc3\xa9 1652 besegrad av Turenne, men r\xc3\xa4ddades av att Paris \xc3\xb6ppnade sina portar f\xc3\xb6r honom. Han tvingades dock snart att p\xc3\xa5 nytt fly ur staden. _NEWLINE_Han valde nu att 1654 sluta f\xc3\xb6rbund med spanjorerna och blev deras \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavare och d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den av parlamentet. Under ett antal \xc3\xa5r k\xc3\xa4mpade han med v\xc3\xa4xlande framg\xc3\xa5ng mot de franska trupperna. Hans ben\xc3\xa5dning var ett av villkoren i fredsf\xc3\xb6rhandlingarna mellan de b\xc3\xa5da l\xc3\xa4nderna, n\xc3\xa5got som var n\xc3\xa4ra att f\xc3\xa5 Frankrike att avsluta dessa, men 1659 beviljades dock detta och Cond\xc3\xa9 kunde \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till sitt hemland. Han misstroddes till en b\xc3\xb6rjan av Ludvig XIV, som inte tordes anv\xc3\xa4nda honom, men v\xc3\xa4l st\xc3\xb6dde hans planer p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6r sig eller sin son 1668 vinna den polska kronan. Dessa liksom f\xc3\xb6rnyade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k 1674 misslyckades dock. _NEWLINE_\xc3\x85r 1668 besl\xc3\xb6t Ludvig XIV att ge Cond\xc3\xa9 bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver de trupper som skulle er\xc3\xb6vra Franche-Comt\xc3\xa9. Detta uppdrag utf\xc3\xb6rde Cond\xc3\xa9 med glans och efter detta \xc3\xa5tervann han kungens gunst. \xc3\x85ren 1672-75 f\xc3\xb6rde han tillsammans med Turenne bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver Frankrikes arm\xc3\xa9, deltog i invasionen av Nederl\xc3\xa4nderna 1672, stoppade i slaget vid Sennef 1674 Vilhelm III:s framtr\xc3\xa4ngande och f\xc3\xb6rsvarade efter Turennes d\xc3\xb6d framg\xc3\xa5ngsrikt Elsass. Gikt tvingade honom kort d\xc3\xa4refter att nedl\xc3\xa4gga sitt bef\xc3\xa4l, och resten av sitt liv tillbringade han p\xc3\xa5 sitt slott Chantilly, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rde ett gl\xc3\xa4nsande hovliv.'