b'\n_START_ARTICLE_\nSakrament\n_START_PARAGRAPH_\nSurafiel \xc3\xa4r b\xc3\xa4st_NEWLINE_, (av latin sacer, helgad), \xc3\xa4r f\xc3\xb6r stora delar av kristendomen en helig, av Gud instiftad, rit, ceremoni eller kulthandling, men \xc3\xa4ven beteckning f\xc3\xb6r riters synliga element (s\xc3\xa5som br\xc3\xb6det och vinet i nattvarden).  Begreppet anv\xc3\xa4nds inom v\xc3\xa4stkyrkans teologi och de med Rom unierade \xc3\xb6stkyrkorna. De ortodoxa kyrkorna kallar samma fenomen mysterier. Inom flertalet frikyrkor, exempelvis baptismen och pingstr\xc3\xb6relsen, talar man ist\xc3\xa4llet om f\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttning (eng ordinance), exempelvis dopf\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttning. Fr\xc3\xa4lsningsarm\xc3\xa9n praktiserar inte sakrament i gudstj\xc3\xa4nstordningen d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att man vill koncentrera sig p\xc3\xa5 verkligheten bakom symbolerna, men medlemmarna kan bes\xc3\xb6ka andra kyrkor f\xc3\xb6r att ta del av sakrament._NEWLINE_Med begreppet sakrament betecknas kristendomens mest centrala heliga handlingar. Termen myntades tidigt av v\xc3\xa4stkristna teologer, d\xc3\xa5 ordet sakrament (latin sacramentum "edg\xc3\xa5ng") fick tj\xc3\xa4na som \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning av det grekiska \xce\xbc\xcf\x85\xcf\x83\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, mysterion, "hemlighet", som \xc3\xa5terfinns i Nya Testamentet. Detta \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 bakgrunden till att sakramenten kallas mysterier i de ortodoxa kyrkorna._NEWLINE_Enligt romersk-katolsk och ortodox teologi efterl\xc3\xa4mnade Jesus \xc3\xa5t den kyrka han grundat dels den kristna uppenbarelsen (l\xc3\xa4ran), dels n\xc3\xa5demedel (sakramenten). Sakramentet \xc3\xa4r en helig handling som genom att symboliskt gestalta n\xc3\xa5dens verkan p\xc3\xa5 ett hemlighetsfullt s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rmedlar denna n\xc3\xa5d till m\xc3\xa4nniskorna. S\xc3\xa5 till exempel dopets vatten (vattnet \xc3\xa4r ett \xc3\xa4mne som renar) som symboliserar n\xc3\xa5dens renande fr\xc3\xa5n synd och d\xc3\xa4rigenom \xc3\xa5stadkommer denna verkan. _NEWLINE_Sakramentsbegreppet kan om andra religioner anv\xc3\xa4ndas analogiskt, men utg\xc3\xb6r d\xc3\xa5 en liknelse, en bild.\n_START_SECTION_\nRomersk-katolska kyrkan\n_START_PARAGRAPH_\nI Romersk-katolska kyrkan \xc3\xa4r sakramenten till antalet sju: dopet, konfirmationen, boten (eller bikten), \xc3\xa4ktenskapet, de sjukas sm\xc3\xb6rjelse (\xc3\xa4ven kallad sista sm\xc3\xb6rjelsen), pr\xc3\xa4stvigningen samt eukaristin (= nattvarden) (intimt f\xc3\xb6rbunden med m\xc3\xa4ssan).\n_START_SECTION_\nAnglikanska kyrkan\n_START_PARAGRAPH_\nEtt sakrament \xc3\xa4r i anglikansk teologi "ett yttre och synligt tecken p\xc3\xa5 en inre och osynlig n\xc3\xa5d" (Engelska Katekesen 1604). Anglikanska kyrkor skiljer mellan Evangeliets tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre sakrament och de fem mindre som "vanligen kallas f\xc3\xb6r sakrament", och alla sju f\xc3\xb6rekommer i Den Allm\xc3\xa4nna B\xc3\xb6nboken och andra anglikanska gudstj\xc3\xa4nstordningar._NEWLINE_Ordningen f\xc3\xb6r bikt och avl\xc3\xb6sning fogades 1549 in i ordningen f\xc3\xb6r sjukbes\xc3\xb6k. Under 1600-talets b\xc3\xb6rjan och i den Skotska Episkopalkyrkan anv\xc3\xa4ndes denna ordning \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r enskild bikt utanf\xc3\xb6r sjukbes\xc3\xb6k, men det var d\xc3\xa4remot extremt ovanligt i Engelska kyrkan under restaurationen och under georgiansk tid. N\xc3\xa4r den enskilda bikten utanf\xc3\xb6r sjukbes\xc3\xb6k blev vanligare fr\xc3\xa5n och med 1830-talet, v\xc3\xa4ckte detta d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r v\xc3\xa5ldsamt motst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n evangelikala milj\xc3\xb6er. Numera \xc3\xa4r bikten en sj\xc3\xa4lvklarhet.         _NEWLINE_De sjukas sm\xc3\xb6rjelse beh\xc3\xb6lls i 1549 \xc3\xa5rs b\xc3\xb6nbok. I 1552 \xc3\xa5rs b\xc3\xb6nbok beh\xc3\xb6lls f\xc3\xb6rb\xc3\xb6ner f\xc3\xb6r sjuka, men utan bruket av olja. Bruket av olja \xc3\xa5terupptogs informellt fr\xc3\xa5n och med 1830-talet, men \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rdes officiellt i b\xc3\xb6nboksupplagorna och gudstj\xc3\xa4nstordningarna fr\xc3\xa5n och med 1920-talet.\n_START_SECTION_\nEvangelisk-lutherska kyrkor\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelisk-lutherska kyrkor har inte fastst\xc3\xa4llt n\xc3\xa5got officiellt antal av sakramenten eller n\xc3\xa5gon enhetlig definition av vad som menas med "William Abrahamsson i klaraskolan halmstad \xc3\xa4r faktist B\xc3\xa4\xc3\xa4\xc3\xa4ssst!!_NEWLINE_". Den Augsburgska Bek\xc3\xa4nnelsens Apologi art. XIII uttrycker h\xc3\xa5llningen att antalet sakrament \xc3\xa4r beroende av vilken definition av "sakrament" som anv\xc3\xa4nds i respektive sammanhang, och att flera definitioner kan anv\xc3\xa4ndas sida vid sida. I den smalaste sakramentsdefinitionen i Augsburgska bek\xc3\xa4nnelsens Apologi \xc3\xa4r sakramenten tre till antalet: Dopet, nattvarden och avl\xc3\xb6sningen (bikten eller botens sakrament). Med den allra vidaste sakramentsdefinitionen kan s\xc3\xa5v\xc3\xa4l dopet, konfirmationen, nattvarden, bikten, \xc3\xa4ktenskapet, pr\xc3\xa4stvigningen, de sjukas sm\xc3\xb6rjelse, b\xc3\xb6nen, allmosan och \xc3\xb6verheten r\xc3\xa4knas till sakramenten. Dopet och nattvarden betraktas f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5llsl\xc3\xb6st som sakrament, eftersom de uttryckligen \xc3\xa4r instiftade av Jesus, s\xc3\xa5 exempelvis enligt Svenska kyrkans f\xc3\xb6rklaring till Lilla Katekesen, antagen 1878. De gammalpietistiska och nyevangeliska r\xc3\xb6relserna i evangelisk-lutherska kyrkor ansluter sig vanligtvis till syns\xc3\xa4ttet att endast dopet och nattvarden skall betraktas som sakrament, vilket dock inte hindrar dem fr\xc3\xa5n att fira konfirmation eller vigselgudstj\xc3\xa4nst. I en skrift fr\xc3\xa5n Svenska kyrkans f\xc3\xb6rsamlingsn\xc3\xa4mnd, Mitt i f\xc3\xb6rsamlingen 1993:4, ges en spr\xc3\xa5kligt moderniserad evangelisk-luthersk ordning f\xc3\xb6r de sjukas sm\xc3\xb6rjelse, baserad p\xc3\xa5 Olaus Petris kyrkohandbok fr\xc3\xa5n 1529.  _NEWLINE_I Svenska kyrkan finns bara tv\xc3\xa5 sakrament, dopet och nattvarden, den Svenska kyrkans sakrament.'