b'\n_START_ARTICLE_\nIndustrikrisen i Sverige under 1970-talet\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrikrisen i Sverige under 1970-talet var en strukturskris som utl\xc3\xb6stes av den internationella l\xc3\xa5gkonjunkturen som f\xc3\xb6ljde p\xc3\xa5 oljekrisen 1973. Krisen intr\xc3\xa4ffade i mitten och slutet av 1970-talet samt p\xc3\xa5gick en bit in p\xc3\xa5 1980-talet, i form av en l\xc3\xa5gkonjunktur som utvecklades till en strukturkris f\xc3\xb6r stora delar av den svenska basindustrin. Den svenska varvsindustrin utraderades, gruvorna i Bergslagen st\xc3\xa4ngdes, st\xc3\xa5lverken koncentrerades till ett f\xc3\xa5tal platser och massa- och pappersbruken integrerades. Krisen resulterade i frist\xc3\xa4llning av arbetskraft, h\xc3\xb6g inflation och kraftig \xc3\xb6kning av statsskulden. Arbetsl\xc3\xb6sheten \xc3\xb6kade, men var i internationell j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse l\xc3\xa5g som f\xc3\xb6ljd av det politiska m\xc3\xa5let med full syssels\xc3\xa4ttning. Kronan devalverades tre g\xc3\xa5nger under 1976-1977 med totalt 20 procent samt tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger 1981-1982 med totalt 28 procent.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nMellan andra v\xc3\xa4rldskrigets slut och en bit in p\xc3\xa5 1970-talet hade den svenska industrin sin guld\xc3\xa5lder. Sverige hade sluppit kriget, och industrin gick p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gvarv. Produktiviteten \xc3\xb6kade och antalet sysselsatta inom industrin fortsatte stiga. Den l\xc3\xa5nga konjunkturuppg\xc3\xa5ngen efter andra v\xc3\xa4rldskriget, rationalisering, samf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd och samarbetsvilja p\xc3\xa5 arbetsmarknaden, n\xc3\xa4rheten till r\xc3\xa5varor samt tillg\xc3\xa5ngen till billig elkraft \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra av faktorerna bakom industrins framg\xc3\xa5ngar._NEWLINE_Tillv\xc3\xa4xten var h\xc3\xb6g \xc3\xa5r 1970 och f\xc3\xb6r att inte riskera \xc3\xb6verhettning i ekonomin samt att st\xc3\xa4rka bytesbalansen genomf\xc3\xb6rde den d\xc3\xa5varande socialdemokratiske finansministernGunnar Str\xc3\xa4ng en \xc3\xa5tstramning av ekonomin, vilket kom att orsaka l\xc3\xa5g tillv\xc3\xa4xt och \xc3\xb6kande arbetsl\xc3\xb6shet under \xc3\xa5ren som f\xc3\xb6ljde. \xc3\x85tg\xc3\xa4rden kom att kallas f\xc3\xb6r "de f\xc3\xb6rlorade \xc3\xa5ren"._NEWLINE_N\xc3\xa4r den internationella ekonomin stagnerade efter oljekrisen 1973, och med "de f\xc3\xb6rlorade \xc3\xa5ren" i f\xc3\xa4rskt minne, f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte regeringen motverka l\xc3\xa5gkonjunkturen genom att stimulera ekonomin med beslut om lagerst\xc3\xb6d till n\xc3\xa4ringslivet samt att sl\xc3\xa4ppa f\xc3\xb6retagens investeringsfonder fria. Den svenska ekonomin st\xc3\xa4rktes men lyckades inte \xc3\xb6verbrygga den l\xc3\xa5ngvariga l\xc3\xa5gkonjunkturen utomlands. Kronan var stark och industrin drabbades dessutom av stora kostnads\xc3\xb6kningar vilket gjorde att exportindustrin tappade i konkurrenskraft.\n_START_SECTION_\nKriser och strukturomvandling\n_START_PARAGRAPH_\nTillv\xc3\xa4xten f\xc3\xb6ll kraftigt under \xc3\xa5ren 1976 och 1977. Det h\xc3\xb6ga kostnadsl\xc3\xa4get samt svag efterfr\xc3\xa5gan resulterade i industrinedl\xc3\xa4ggningar. F\xc3\xb6r att d\xc3\xa4mpa l\xc3\xa5gkonjunkturen och r\xc3\xa4dda arbetstillf\xc3\xa4llen genomf\xc3\xb6rde industriminister Nils G. \xc3\x85sling stora subventioner till industrin, den s\xc3\xa5 kallade industriakuten. Ett antal devalveringar genomf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r att komma till r\xc3\xa4tta med h\xc3\xb6ga kostnadsl\xc3\xa4get. \xc3\x85r 1976 devalverades kronan med 3 procent mot den tyska D-marken, och under 1977 med f\xc3\xb6rst 6 procent och sedan 10 procent._NEWLINE_Konjunkturl\xc3\xa4get tillsammans med strukturella problem medf\xc3\xb6rde ett stort omvandlingstryck i delar av industrin._NEWLINE_Varvskrisens orsaker var flera. Produktionskapaciteten i de svenska varven \xc3\xb6kade betydligt under f\xc3\xb6rsta halvan av 1970-talet. \xc3\x96kande konkurrens fr\xc3\xa5n asiatiska varv samt svag efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldsmarknaden som f\xc3\xb6ljd av oljekrisen resulterade i \xc3\xb6verkapacitet med stora ekonomiska problem f\xc3\xb6r varven._NEWLINE_\xc3\x85r 1977 \xc3\xb6vertogs Eriksbergsvarvet av det nybildade statliga Svenska Varv AB och inom ett par \xc3\xa5r \xc3\xb6vertogs de \xc3\xb6vriga svenska storvarven. Lindholmens varv och Eriksbergsvarvet i G\xc3\xb6teborg lades ner ganska omg\xc3\xa5ende, \xc3\x96resundsvarvet lades ner 1982 och senare f\xc3\xb6rsvann ocks\xc3\xa5 Uddevallavarvet och G\xc3\xb6taverkens Arendalsvarv. En svensk storindustri hade g\xc3\xa5tt i graven._NEWLINE_Bakgrunden till st\xc3\xa5lkrisen kan h\xc3\xa4rledas till den kraftiga expansionen av st\xc3\xa5lverk globalt under 1950- och 1960-talen i kombination med stagnerande v\xc3\xa4rldsekonomi i b\xc3\xb6rjan av 1970-talet. Efterfr\xc3\xa5gan minskade och resulterade i \xc3\xb6verskott och d\xc3\xa4rmed prisfall p\xc3\xa5 st\xc3\xa5lprodukter._NEWLINE_\xc3\x85r 1978 bildades Svenskt St\xc3\xa5l AB (SSAB) genom sammanslagning av Domnarvets j\xc3\xa4rnverk (\xc3\xa4gt av Stora Kopparberg AB), Oxel\xc3\xb6sunds j\xc3\xa4rnverk (\xc3\xa4gt av Gr\xc3\xa4nges) och det statliga Norrbottens J\xc3\xa4rnverk (NJA) i Lule\xc3\xa5. St\xc3\xa5lverken i Oxel\xc3\xb6sund och Lule\xc3\xa5 koncentrerades till tillverkning av handelsst\xc3\xa5l medan Domnvarvet inriktades p\xc3\xa5 tunnpl\xc3\xa5t._NEWLINE_Krisen initierade omstruktureringar inom och mellan branscher. Den tunga industrins dominans inom svensk ekonomi kom att minska i betydelse och ist\xc3\xa4llet v\xc3\xa4xte nya industrier fram inom bioteknik, mikroelektronik och informationsteknik. Omvandlingen har setts som tj\xc3\xa4nstesamh\xc3\xa4llets genombrott och som inledningen av den tredje industriella revolutionen.'