b'\n_START_ARTICLE_\nBofors\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nBofors var inledningsvis ett litet st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnsbruk, och kom att bli en vapentillverkare i slutet av 1800-talet n\xc3\xa4r teknikutvecklingen inom kanonomr\xc3\xa5det innebar att nya st\xc3\xa5lsorter och tillverkningstekniker b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas.\n_START_SECTION_\n1500-talet till 1872\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet Bofors g\xc3\xa5r tillbaka p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Boo, som i Hertig Carls jordebok fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1584 tas upp som fr\xc3\xa4lsehemman och som d\xc3\xa5 \xc3\xa4gdes av riksr\xc3\xa5det Ture Bielke. Det drogs in till kronan 1600 efter att Bielke avr\xc3\xa4ttats i Link\xc3\xb6pings blodbad, men hans \xc3\xa4nka Margareta Sture fick tillbaka godset 1603. Det \xc3\xb6vergick 1617 till m\xc3\xa5gen Gabriel Gustafsson Oxenstierna, som 1625 bytte bort det till kronan mot gods i Uppland. 1630 s\xc3\xa5ldes det till Peder Dober, assessor i G\xc3\xb6ta hovr\xc3\xa4tt._NEWLINE_Under drottning Kristinas tid fick M\xc3\xa5rten Drost, fogde i Karlskoga, 1639 privilegium f\xc3\xb6r att vid Bj\xc3\xb6rkborn (omkring tv\xc3\xa5 kilometer fr\xc3\xa5n Bofors) uppf\xc3\xb6ra en hammarsmedja inom Backa kronohemman. Boo blev brukshemman d\xc3\xa5 tvenne hammare 1646 privilegierades \xc3\xa5t dess n\xc3\xa4ste \xc3\xa4gare, borgaren i Arboga Paul Linnertsson Hossman, som ocks\xc3\xa5 i sin ans\xc3\xb6kan till bergskollegium givit anl\xc3\xa4ggningen dess namn Boo-fors.  D\xc3\xa5 hammarverket p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra sidan av Boo Elfven stod f\xc3\xa4rdigt s\xc3\xa5ldes det av Hossman till hovr\xc3\xa4ttspresidenten och smedsonen Johan Lilliestr\xc3\xb6m fr\xc3\xa5n \xc3\x96rebro, som 1648 ocks\xc3\xa5 k\xc3\xb6pte skattehemmanet Boo, Drosts hemman och hammarsmedjan i Bj\xc3\xb6rkborn._NEWLINE_Alla Lilliestr\xc3\xb6ms egendomar inom Karlskoga \xc3\xb6vergick sedan genom k\xc3\xb6p till Krispin Flygge (d\xc3\xb6d 1674), inspekt\xc3\xb6r \xc3\xb6ver landtullarna i V\xc3\xa4rmland, Nerike m.m. och fr\xc3\xa5n honom i arv till hans \xc3\xa4nka Sigrid Ekehielm. Under hennes tid som \xc3\xa4gare privilegierades 1689 tre st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnshammare vid Bofors och Bj\xc3\xb6rkborn, som med tillh\xc3\xb6rande fr\xc3\xa4lsehemman och torp ("Bogarddal" \xe2\x80\x93 Bo g\xc3\xa5rd) 1703 s\xc3\xa5ldes av hennes sterbhus till brukspatron Jakob Kristiansson Robsahm. De gick genom flera led av hans arvingar, som fanns i sl\xc3\xa4kterna Robsahm, Geijer, Lagerhjelm, och de Laval, och bildade intressentskap i bruken, men 1737 delades egendomarna._NEWLINE_Bj\xc3\xb6rkborn avskildes d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till sl\xc3\xa4kterna Mitander, Myhrman, Wahrolin och Oxehufvud. \xc3\x85ren 1798\xe2\x80\x931806 var bergsfogden Henrik Robsahm ensam \xc3\xa4gare av Bj\xc3\xb6rkborn, som slutligen \xc3\xa4gdes av \xc3\xb6verste Krister Gustaf Oxehufvud. Bofors kom till sl\xc3\xa4kten Lagerhjelm och \xc3\xa4gdes slutligen av far och son, Pehr Lagerhjelm (1787\xe2\x80\x931856) och Pehr Erland Lagerhjelm, under vilkas tid bruksr\xc3\xb6relsen utvidgades betydligt, bland annat sedan regleringarna kring bergshanteringen upph\xc3\xb6rt._NEWLINE_1841 tillkom ett manufakturverk f\xc3\xb6r tillverkning av yxor, skyfflar, h\xc3\xa4stskor och spik. Lagerhjelm d. \xc3\xa4. hade studerat hos Berzelius, skrev flera avhandlingar r\xc3\xb6rande metallurgi och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte utan framg\xc3\xa5ng skapa ett valsverk under bruket. 1846 hade han erh\xc3\xa5llit tillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r en lancashireh\xc3\xa4rd och en gasv\xc3\xa4llugn. Samma \xc3\xa5r frigavs st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnstillverkningen av Kungl Maj:t, men verksamheten gav vid den tiden bara ett medeltal \xc3\xa0 17% av avkastningen - lantbruket p\xc3\xa5 Bofors stod f\xc3\xb6r lejonparten. 1853 hade Lagerhjelm s\xc3\xa5lt Bofors till s\xc3\xb6nerna Gustaf Reinhold och Per Erland, samt m\xc3\xa5gen Karl Lindberg. Per Erland l\xc3\xb6ste efter faderns d\xc3\xb6d 1856 in de \xc3\xb6vrigas andelar och stod sedan som ensam \xc3\xa4gare._NEWLINE_Under Per Erland Lagerhjelms styre utvidgades bruket med flera lancashireh\xc3\xa4rdar och en dubbelh\xc3\xa4rd (Boforsh\xc3\xa4rd), som m\xc3\xb6jliggjorde st\xc3\xb6rre sm\xc3\xa4ltor. 1866\xe2\x80\x931867 anlades till sist ett st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnsvalsverk och tillverkningen \xc3\xb6kade pl\xc3\xb6tsligt. Bruksm\xc3\xa4rket inregistrerades den 24 september 1867._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1870-talet var produktionen vid Bofors st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n vid n\xc3\xa5got annat j\xc3\xa4rnbruk i Sverige. \xc3\x85r 1871 bearbetades 6 125 ton st\xc3\xa5ng- och \xc3\xa4mnesj\xc3\xa4rn vid Bofors.\n_START_SECTION_\n1873-1910\n_START_PARAGRAPH_\n1873 f\xc3\xb6renades \xc3\xa5ter Bofors och Bj\xc3\xb6rkborn under gemensamt \xc3\xa4gande i form av det samma \xc3\xa5r bildade Aktiebolaget Bofors-Gullsp\xc3\xa5ng, med Per Erland Lagerhjelm som disponent, efter att f\xc3\xb6retaget detta \xc3\xa5r k\xc3\xb6pte Bj\xc3\xb6rkborn av Oxehufvud. Gullsp\xc3\xa5ng i f\xc3\xb6retagets namn f\xc3\xb6rklaras av att \xc3\xa4ven Gullsp\xc3\xa5ngs bruk ingick._NEWLINE_En nyckelperson i utvecklingen av Bofors vid denna tid blev ingenj\xc3\xb6ren Carl Danielsson, som anst\xc3\xa4lldes 1874. 1878 installerades den f\xc3\xb6rsta Martinugnen vid Bofors, som m\xc3\xb6jliggjorde produktion av smidbart j\xc3\xa4rn och st\xc3\xa5l med f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade egenskaper. Vid samma tid, i slutet av 1870-talet, blev J.A. Kjellberg & S\xc3\xb6ner huvud\xc3\xa4gare i AB Bofors-Gullsp\xc3\xa5ng, och hade ambitionen att utveckla verksamheten. En till\xc3\xa4mpning som man inriktade sig p\xc3\xa5 var kanoner, d\xc3\xa4r det f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade st\xc3\xa5let skulle komma till nytta._NEWLINE_Vid denna tid hade kanoner av modernt st\xc3\xa5l visat sig \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna tidigare j\xc3\xa4rn- och bronskanoner, inte minst i samband med fransk-tyska kriget 1870\xe2\x80\x931871. En pionj\xc3\xa4r inom kanontekniken vid denna tid var Alfred Krupp, som 1860 s\xc3\xa5lt de f\xc3\xb6rsta st\xc3\xa5lkanonerna (framladdare tillverkade av bessemerst\xc3\xa5l) till Preussen. Under kriget Preussen-\xc3\x96sterrike 1866 sattes f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen bakladdare in av preussarna, efter att de inledningsvis varit tveksamma till uppfinningen n\xc3\xa4r Krupp f\xc3\xb6rst erbjudit den 1858. Bakladdarna var bara m\xc3\xb6jliga att tillverka med modernt st\xc3\xa5l, och m\xc3\xb6jliggjorde en h\xc3\xb6gre eldhastighet \xc3\xa4n \xc3\xa4ldre frontladdade kanoner. Under 1860-talet exporterade Kruppverken st\xc3\xa5lkanoner till m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder, men i slutet av 1870-talet skedde fortfarande ingen produktion av motsvarande kanoner i Sverige. Den svenska kanontillverkaren Finsp\xc3\xa5ngs bruk hade vid denna tid fortfarande bara kapacitet att tillverka frontladdade tackj\xc3\xa4rnskanoner av ett slag som snarast representerade 1850-talets teknologi._NEWLINE_I slutet av 1878 lyckades Danielsson tillverka det f\xc3\xb6rsta t\xc3\xa4ta gjutst\xc3\xa5let vid Bofors, och 16 augusti 1879 lyckades Bofors f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen framst\xc3\xa4lla ett t\xc3\xa4tt kanong\xc3\xb6t av tillr\xc3\xa4ckliga dimensioner f\xc3\xb6r att framst\xc3\xa4lla en kanon av. G\xc3\xb6tet borrades och svarvades i Finsp\xc3\xa5ng och anv\xc3\xa4ndes d\xc3\xa4refter f\xc3\xb6r provskjutningar i Marinf\xc3\xb6rvaltningens regi. Samma rutiner anv\xc3\xa4ndes som vid provskjutning av tackj\xc3\xa4rnskanoner, vilket inneb\xc3\xa4r upprepade provskott med successivt \xc3\xb6kande krutladdning och projektilvikt. Efter 311 skott enligt detta m\xc3\xb6nster fylldes borrh\xc3\xa5let med massiva pluggar fr\xc3\xa5n det 312:e skottet. Vid det 322:a skottet brast slutligen kanonen, d\xc3\xa5 den utsatts f\xc3\xb6r 5\xc2\xa0000 atmosf\xc3\xa4rers tryck. Eftersom den starkaste tackj\xc3\xa4rnskanonen hade klarat 219 skott och 3\xc2\xa0900 atmosf\xc3\xa4rer innebar detta en omedelbar succ\xc3\xa9 f\xc3\xb6r Boforsst\xc3\xa5lets kvalitet._NEWLINE_I Finsp\xc3\xa5ng ins\xc3\xa5g man att man riskerade att bli utkonkurrerade av Bofors, och 1881 hade \xc3\xa4ven Finsp\xc3\xa5ng installerat sin f\xc3\xb6rsta martinugn. Under \xc3\xa5ren n\xc3\xa4rmast efter 1879 tillverkades n\xc3\xa5gra kanoner i samarbete mellan Bofors och Finsp\xc3\xa5ng, efter att f\xc3\xb6rsvaret tvingat fram detta, bland annat g\xc3\xa4llde detta sju kanon\xc3\xa4mnen \xc3\xa5r 1882. Bofors besl\xc3\xb6t dock 1883 att installera en egen bearbetningsverkstad f\xc3\xb6r att kunna tillverka f\xc3\xa4rdiga kanoner, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att vara beroende av Finsp\xc3\xa5ng. I b\xc3\xb6rjan av 1884 gav generalf\xc3\xa4lttygm\xc3\xa4staren order om att unders\xc3\xb6ka de industriella f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i Bofors respektive Finsp\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r att kunna besluta var best\xc3\xa4llningarna p\xc3\xa5 kanoner skulle l\xc3\xa4ggas. Kontrollofficeren C.A. H\xc3\xa4gg avlade slutrapport 24 april 1884 och konstaterade att Bofors hade kapaciteten avseende kanon\xc3\xa4mnen, att maskininstallationen i verkstaden p\xc3\xa5gick och att kunnig verkstadspersonal saknades men avs\xc3\xa5gs anst\xc3\xa4llas. Finsp\xc3\xa5ng hade f\xc3\xb6r utv\xc3\xa4rderingen framst\xc3\xa4llt tre kanon\xc3\xa4mnen i Lotorp, varav tv\xc3\xa5 h\xc3\xb6ll samma kvalitet som Boforsst\xc3\xa5let och ett inte h\xc3\xb6ll m\xc3\xa5ttet. Rekommendationen fr\xc3\xa5n H\xc3\xa4gg blev att l\xc3\xa4gga 1884 \xc3\xa5rs best\xc3\xa4llning p\xc3\xa5 Finsp\xc3\xa5ng, eftersom Bofors inte hade n\xc3\xa5gon dokumenterad erfarenhet av att bearbeta kanoner. Slutresultatet blev dock att 1884 \xc3\xa5rs best\xc3\xa4llning lades p\xc3\xa5 Kruppverken, sannolikt f\xc3\xb6r att man d\xc3\xa4r beh\xc3\xa4rskade b\xc3\xa5de st\xc3\xa5lsidan och kanonbearbetningen._NEWLINE_Eftersom ingendera av de tv\xc3\xa5 svenska konkurrenterna hade n\xc3\xa5got att vinna p\xc3\xa5 att kanoner ist\xc3\xa4llet importerades, inledde man diskussioner om att dela p\xc3\xa5 best\xc3\xa4llningarna. Vid ett m\xc3\xb6te i Stockholm 12 augusti 1884 kom grosshandlare Carl O. Kjellberg som \xc3\xa4garrepresentant f\xc3\xb6r Bofors och brukspatron Carl Edvard Ekman fr\xc3\xa5n Finsp\xc3\xa5ng \xc3\xb6verens om att dela lika p\xc3\xa5 de statliga svenska kanonbest\xc3\xa4llningarna._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1885 var Arent Silfversparre Bofors kanonkonstrukt\xc3\xb6r och bidrog med flera framg\xc3\xa5ngsrika konstruktioner. Han konstruerade bland annat en 12\xc2\xa0cm snabbskjutande fartygskanon och 1893 den f\xc3\xb6rsta f\xc3\xa4ltkanonen med rekyl inom lavetten._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1894 k\xc3\xb6pte Alfred Nobel aktiemajoriteten i AB Bofors-Gullsp\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r 1,3 Mkr av C.O. Kjellbergs sterbhus. I k\xc3\xb6pet ingick Bj\xc3\xb6rkborns herrg\xc3\xa5rd som blev Nobels svenska privatbostad. N\xc3\xa4r Nobel avled 10 december 1896 kom Bj\xc3\xb6rkborn att r\xc3\xa4knas som hans bos\xc3\xa4ttningsadress, vilket fick betydelse f\xc3\xb6r hur hans testamente hanterades._NEWLINE_Under Nobels \xc3\xa4gartid skedde fortsatt expansion och mer kapital tillf\xc3\xb6rdes, bland annat k\xc3\xb6ptes Bj\xc3\xb6rneborgs bruk \xc3\xa5r 1895. Utrustning f\xc3\xb6r att tillverka gr\xc3\xb6vre kanoner, med upp till 30,5\xc2\xa0cm kaliber, anskaffades. Vid Bj\xc3\xb6rkborn, som ursprungligen var ett j\xc3\xa4rnbruk precis som sj\xc3\xa4lva Bofors, byggdes 1895 ett kemiskt laboratorium f\xc3\xb6r att ta fram nya produkter inom spr\xc3\xa4ng\xc3\xa4mneteknikens omr\xc3\xa5de._NEWLINE_1896 var antalet arbetare vid Bofors inklusive Bj\xc3\xb6rkborn ungef\xc3\xa4r 600._NEWLINE_Testamentsexekutorerna efter Nobel ville att Nobels aktier i AB Bofors-Gullsp\xc3\xa5ng skulle ligga kvar i svenska h\xc3\xa4nder och erbj\xc3\xb6d flera g\xc3\xa5nger Jonas Kjellberg ur den gamla \xc3\xa4garfamiljen att k\xc3\xb6pa tillbaka dem. Han menade att familjen inte kunde skaffa fram det kapital som kr\xc3\xa4vdes, men senare fick Kjellberg ett erbjudande fr\xc3\xa5n Theodor Mannheimer att Skandinaviska Kredit AB skulle st\xc3\xa4lla upp med de l\xc3\xa5n som kr\xc3\xa4vdes. Majoriteten i f\xc3\xb6retaget kom genom detta tillbaka till ett konsortium d\xc3\xa4r Kjellberg ingick. Aff\xc3\xa4ren var avslutad 1898. Samma \xc3\xa5r bildades dotterbolaget AB Bofors Nobelkrut f\xc3\xb6r att exploatera Nobels kemiska patent. Nobels tidigare tillverkning av det r\xc3\xb6ksvaga krutet Ballistit - "Nobelkrut" - flyttades i samband med detta fr\xc3\xa5n Vinterviken i Stockholm till Bofors Nobelkruts anl\xc3\xa4ggning i Bj\xc3\xb6rkborn._NEWLINE_N\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare f\xc3\xb6rnyades den gamla \xc3\xb6verenskommelsen mellan Bofors och Finsp\xc3\xa5ng om att dela p\xc3\xa5 de statliga best\xc3\xa4llningarna. Denna g\xc3\xa5ng delade man upp den svenska marknaden s\xc3\xa5 att Finsp\xc3\xa5ng skulle ta hand om kanoner upp till 8,0\xc2\xa0cm kaliber och Bofors de med gr\xc3\xb6vre kaliber._NEWLINE_Bofors-Gullsp\xc3\xa5ng k\xc3\xb6pte kulsprutetillverkaren AB Stockholm Vapenfabrik, som ursprungligen bildats f\xc3\xb6r att exploatera Helge Palmcrantz kulsprutekonstruktion, och rekonstruerade f\xc3\xb6retaget som Nya AB Stockholm Vapenfabrik. I slutet av 1903 k\xc3\xb6pte ocks\xc3\xa5 Bofors tv\xc3\xa5 aktieposter i AB Nordiska Artilleriverkst\xc3\xa4derna, som var den bolagskonstruktion som d\xc3\xa5 innefattade Bofors svenska \xc3\xa4rkerival i Finsp\xc3\xa5ng. En post k\xc3\xb6ptes 16 december 1903 av skotten William Beardmore f\xc3\xb6r 560\xc2\xa0000 kronor och strax d\xc3\xa4refter en post fr\xc3\xa5n William Olsson f\xc3\xb6r 210\xc2\xa0000 kronor. Beardmore, som ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4gde vapenfabriker i hemlandet, hade n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r g\xc3\xa5tt in som del\xc3\xa4gare i AB Finsp\xc3\xa5ngs Styckebruk n\xc3\xa4r Carl Ekman beh\xc3\xb6vde kapital. K\xc3\xb6pet innebar att Finsp\xc3\xa5ngsverksamheten h\xc3\xa4nvisades att utnyttja st\xc3\xa5l fr\xc3\xa5n Bofors f\xc3\xb6r sin tillverkning och man delade p\xc3\xa5 de statliga best\xc3\xa4llningarna med 2/3 till Bofors och 1/3 till Finsp\xc3\xa5ng. 1907 blev dotterbolaget Nya AB Stockholm Vapenfabrik \xc3\xa4gare till Nordiska Artilleriverkst\xc3\xa4derna, och lade ner sin verksamhet i Stockholm f\xc3\xb6r att flytta den till Finsp\xc3\xa5ng. I slutet av 1910 och b\xc3\xb6rjan av 1911 lades kanontillverkningen i Finsp\xc3\xa5ng helt ner, och verkst\xc3\xa4derna s\xc3\xa5ldes till Nordiska Motorverkst\xc3\xa4derna som skulle tillverka r\xc3\xa5oljemotorer p\xc3\xa5 platsen._NEWLINE_1909 kunde Bofors Nobelkrut f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen leverera komplett ammunition med drivladdning av eget krut, granater med trotyl importerad fr\xc3\xa5n Tyskland och egna t\xc3\xa4ndr\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\n1911-1945\n_START_PARAGRAPH_\n1911 var Bofors s\xc3\xa5ledes Sveriges enda kanontillverkare, hade verksamheten koncentrerad till sin huvudanl\xc3\xa4ggning, och kunde dessutom leverera egen kanonammunition. Under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet var en ny generation tungt bepansrade och bestyckade krigsfartyg tidens fr\xc3\xa4msta milit\xc3\xa4ra h\xc3\xb6gteknologi, och dessa var f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r satsningar i m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder. Fartygskanoner till dessa var en av Bofors produkter, bland annat det tunga 28\xc2\xa0cm-artilleriet till Sverigeklassens pansarskepp. Tillverkning skedde b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r svenska f\xc3\xb6rsvaret och f\xc3\xb6r export till andra l\xc3\xa4nder. 1918 omfattade arbetskraften vid sj\xc3\xa4lva Bofors 1 615 personer, och vid Bj\xc3\xb6rkborn 175 personer._NEWLINE_I mitten av 1930-talet lades grunden till f\xc3\xb6retagets mest k\xc3\xa4nda produkt, Bofors 40 mm automatkanon, som under andra v\xc3\xa4rldskriget producerades i olika l\xc3\xa4nder i 10\xc2\xa0000-tals exemplar. Axel Wenner-Gren var under fler \xc3\xa5r st\xc3\xb6rsta aktie\xc3\xa4gare i Bofors. Wenner-Gren agerade som bulvan f\xc3\xb6r familjen Krupp n\xc3\xa4r de k\xc3\xb6pte in sig i Bofors.\n_START_SECTION_\nBofors under rekord\xc3\xa5ren\n_START_PARAGRAPH_\nEn bergrumsanl\xc3\xa4ggning i form av Bo\xc3\xa5sberget byggdes under kriget, och eftersom Bofors industriomr\xc3\xa5de var fullbyggt b\xc3\xb6rjade 1946 ett nytt industriomr\xc3\xa5de byggas vid Kilsta, fyra kilometer \xc3\xa5t nordv\xc3\xa4st. Efter andra v\xc3\xa4rldskriget fick Bofors ett enormt uppsving under de ekonomiska rekord\xc3\xa5ren, vilket gjorde att Bofors hade stor arbetsbrist. Bofors industriskola startade 1946 och gjorde s\xc3\xa5 att pojkar som hade tagit realexamen kunde g\xc3\xa5 en tv\xc3\xa5\xc3\xa5rig utbildning och sedan f\xc3\xa5 jobb n\xc3\xa5gonstans p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. Det fanns ocks\xc3\xa5 de som b\xc3\xb6rjade som springpojkar och sedan arbetade upp sig.  Bofors omsatte 278 miljoner kronor \xc3\xa5r 1954, hade 7\xc2\xa0990 anst\xc3\xa4llda och ett aktiekapital p\xc3\xa5 88 miljoner kronor. Under 60-talet annonserade Bofors om den stora arbetarbristen som g\xc3\xa4llde inom hela bolaget. M\xc3\xa5nga italienare och finl\xc3\xa4ndare kom till Bofors under det \xc3\xa5rtiondet. Bofors tillverkade under en tid bandschaktare ("bandtraktorer"). \xc3\x85r 1970 n\xc3\xa5dde Bofors sin kulmen, d\xc3\xa5 sammanlagt 10\xc2\xa0000 arbetade inom Nobelkrut och Nobelverken. Under 1970-talet lades st\xc3\xa5lverket i Bofors ner och all st\xc3\xa5ltillverkning riktades nu mot Kilsta, som 1986 lade sin sista sm\xc3\xa4lta.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xa5n 1991\n_START_PARAGRAPH_\n1991 slogs Bofors samman med FFV, F\xc3\xb6renade Fabriksverken fr\xc3\xa5n Eskilstuna. Det nya namnet blev Swedish Ordnance, inom Celsius-koncernen. 1999 k\xc3\xb6pte f\xc3\xb6rsvarskoncernen SAAB-gruppen upp Celsius varefter den del av f\xc3\xb6retaget som \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t kanoner och artilleriammunition s\xc3\xa5ldes till det amerikanska f\xc3\xb6retaget United Defense. Av Celsius andra bolag Saab Dynamics, Bofors Missiles och Bofors Carl Gustaf bildades Saab Bofors Dynamics som ing\xc3\xa5r i SAAB-gruppen._NEWLINE_2005 k\xc3\xb6pte den brittiska f\xc3\xb6rsvarskoncernen BAE Systems Ltd. upp United Defense och d\xc3\xa4rmed \xc3\xa4ven Bofors Defence. United Defense bytte namn till BAE Systems Inc. och Bofors Defence bytte namn till BAE Systems Bofors. Det brittiska moderbolaget BAE Systems Ltd. \xc3\xa4ger genom f\xc3\xb6retaget Alvis H\xc3\xa4gglunds \xc3\xa4ven H\xc3\xa4gglunds som numera heter BAE Systems H\xc3\xa4gglunds._NEWLINE_BAE Systems Bofors och BAE Systems H\xc3\xa4gglunds samordnas av det svenska moderbolaget BAE Systems AB.\n_START_SECTION_\nProduktion av l\xc3\xa4kemedel\n_START_PARAGRAPH_\nBofors Nobelkrut hade sedan 1920-talet en civil sektor d\xc3\xa4r man producerade l\xc3\xa4kemedels\xc3\xa4mnen, bland annat bensokain, tetrakain och prokain. Efterhand byggdes en st\xc3\xb6rre forsknings- och utvecklingsverksamhet upp och 1964 - 1967 flyttade man i etapper fr\xc3\xa5n Bofors till M\xc3\xb6lndal d\xc3\xa4r man etablerades under namnet Bofors Nobelpharma (ur vilket senare Nobel Biocare uppst\xc3\xa5tt)._NEWLINE_1957 lanserades mepivakain och 1966 bupivakain. Under 1970-talet inleddes ett samarbete med Astra, som bland annat fick ta \xc3\xb6ver det forskningsprojekt som ledde till budesonid, aktiv ingrediens i stors\xc3\xa4ljarna Pulmicort och Rhinocort._NEWLINE_F\xc3\xb6retaget var allts\xc3\xa5 forskningsm\xc3\xa4ssigt mycket framg\xc3\xa5ngsrikt men brukar anv\xc3\xa4ndas som exempel p\xc3\xa5 hur sv\xc3\xa5rt det \xc3\xa4r att exploatera innovationer utan tillg\xc3\xa5ng till en egen internationell marknadsorganisation._NEWLINE_Bofors introducerade 1968 en egen tandkr\xc3\xa4m som inneh\xc3\xb6ll plastkulor med en polerande effekt. Efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r uppstod rykten om att plastkulorna kunde orsaka cancer. Tandkr\xc3\xa4men s\xc3\xa5ldes d\xc3\xa5 till ok\xc3\xa4nt bolag som tillverkade den fram till 1982.'