b'\n_START_ARTICLE_\nPrinsens skola\n_START_SECTION_\nPrins Gustafs folkskola eller Prinsens skola\n_START_PARAGRAPH_\nPrins Gustafs folkskola \xc3\xa4r namnet p\xc3\xa5 den folkskola som invigdes i Uppsala stad redan \xc3\xa5r 1832, tio \xc3\xa5r innan 1842 \xc3\xa5rs folkskolestadga fastst\xc3\xa4lldes efter beslut i Sveriges riksdag.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDen svenska folkundervisningen har en l\xc3\xa5ng tradition med b\xc3\xb6rjan i reformationen d\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskorna skulle \xe2\x80\x9domskolas\xe2\x80\x9d i religi\xc3\xb6st avseende. Under 1600-talet stadgades att pr\xc3\xa4sterna skulle h\xc3\xa5lla katekesf\xc3\xb6rh\xc3\xb6r med f\xc3\xb6rsamlingsborna. Varje husfar blev skyldig att se till att hans familjemedlemmar och tj\xc3\xa4nstefolk kunde l\xc3\xa4sa. Om ingen i familjen kunde undervisa i l\xc3\xa4sning var man h\xc3\xa4nvisad till f\xc3\xb6rsamlingens kaplan eller klockare som ofta, men inte alltid, kunde undervisa. Skolor f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9dvanligt folks\xe2\x80\x9d barn fanns mycket s\xc3\xa4llan, men i Uppsala startade p\xc3\xa5 1640-talet en s\xc3\xa5 kallad pedagogi eller barnaschola.[1] Pedagogien saknade n\xc3\xa4stan alla de resurser som vi idag f\xc3\xb6rknippar med skola; man hade ingen s\xc3\xa4rskild lokal utan h\xc3\xb6ll till i l\xc3\xa4rarens, pedagogus bostad. D\xc3\xa4rmed m\xc3\xa5ste elevantalet f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s h\xc3\xa5llas nere. Innantill\xc3\xa4sning och katekeskunskap var de viktigaste \xc3\xa4mnena \xc3\xa4ven om skrivning och r\xc3\xa4kning ocks\xc3\xa5 kunde f\xc3\xb6rekomma. Pedagogien skulle komma att fortleva fram till 1828/29 d\xc3\xa5 dess verksamhet \xc3\xb6vertogs av verksamheten i den d\xc3\xa5 nybildade Prins Gustafs folkskola.Men innan s\xc3\xa5 skedde hade man i Uppsala \xc3\xa5r 1784 inr\xc3\xa4ttat en l\xc3\xa4se- och arbetsskola som fr\xc3\xa4mst hade karakt\xc3\xa4r av uppfostringsanstalt och barnhus f\xc3\xb6r fattiga och ibland ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldral\xc3\xb6sa barn. \xc3\x84ven denna skola bedrevs med mycket sm\xc3\xa5 resurser och \xc3\xa4ven h\xc3\xa4r stod katekesl\xc3\xa4sning och innantill\xc3\xa4sning i centrum. Dessutom fick barnen, som skolans namn antyder, tr\xc3\xa4na sig i enkelt arbete. N\xc3\xa4r Prins Gustafs folkskola bildades \xc3\xa5r 1830 gick \xc3\xa4ven l\xc3\xa4se- och arbetsskolan upp i denna nya folkskola. Men hur uppstod Prins Gustafs folkskola? \xe2\x80\x93 det skulle ju dr\xc3\xb6ja ytterligare tolv \xc3\xa5r innan Sverige fick sin f\xc3\xb6rsta folkskolestadga._NEWLINE_Under 1820-talet tillsattes i Uppsala en Committ\xc3\xa9 for Folkskolans stiftande som 1829 lade fram f\xc3\xb6rslag till inr\xc3\xa4ttandet av en skola ben\xc3\xa4mnd Hans Kungl. H\xc3\xb6ghet Hertigens av Upland Prins Frans Gustaf Oscars folkskola i Upsala stad.[2] Enligt Frey Bj\xc3\xb6rlingson, som har skrivit om detta, vet vi inte vem som lanserade namnf\xc3\xb6rslaget, \xe2\x80\x9d. . . men det var uppenbarligen en reverens i tidens anda f\xc3\xb6r den \xc3\xa5r 1827 f\xc3\xb6dde prinsen Gustaf. Vid ungef\xc3\xa4r samma tidpunkt tillkom i Stockholm den efter hans \xc3\xa4ldre broder Carl namngivna \xe2\x80\x99Prins Carls uppfostringsinr\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r fattiga barn\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9d.[3] Stadgar f\xc3\xb6r skolan fastst\xc3\xa4lldes 1829 och 1830 kom verksamheten ig\xc3\xa5ng. Tre \xc3\xa5r senare flyttade man till ett nybyggt skolhus i kvarteret Toven, d\xc3\xa4r Uppsala Missionskyrka nu ligger, och d\xc3\xa4r skolan kom att finnas kvar i n\xc3\xa5gon form fram till 1980-talets b\xc3\xb6rjan (se mer nedan). Fram till denna tidpunkt kallades skolan ofta bara Prinsens skola.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4lleliga drivkrafter bakom den svenska folkskolans tillkomst\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5gan om vad som drev fram skapandet av en skola f\xc3\xb6r \xe2\x80\x9dvanligt folks\xe2\x80\x9d barn har intresserat flera forskare. Enligt en typ av f\xc3\xb6rklaring ledde befolknings\xc3\xb6kning och en begynnande urbanisering, fattigdom och barntiggeri i det tidiga 1800-talet till ett behov hos myndigheterna att skapa kontroll \xc3\xb6ver m\xc3\xa5nga av samh\xc3\xa4llets barn. Dessa barn skulle:_NEWLINE_\xe2\x80\x9d. . . avskiljas fr\xc3\xa5n hemmets, gatans och fabrikens inflytande och h\xc3\xa5llas under kontinuerlig uppsikt\xe2\x80\x9d[4]_NEWLINE_Andra forskare har pekat p\xc3\xa5 en religi\xc3\xb6st motiverad, men \xc3\xa4ven en begynnande sekul\xc3\xa4r humanism och en \xc3\xb6nskan att bist\xc3\xa5 barn som kunde vara f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldral\xc3\xb6sa, undern\xc3\xa4rda och kanske bostadsl\xc3\xb6sa \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4rnl\xc3\xb6sa\xe2\x80\x9d som man sa vid denna tid. Oavsett om skolan var ett alternativ till gatan och tiggeriet eller ett erbjudande om fysisk och social omv\xc3\xa5rdnad s\xc3\xa5 betraktades den inte i f\xc3\xb6rsta hand som en institution f\xc3\xb6r undervisning och l\xc3\xa4rande utan snarare som f\xc3\xb6rvaring och viss omv\xc3\xa5rdnad samt fostran i kristendom och goda seder. De barn som var inskrivna vid Uppsala L\xc3\xa4se- och arbetsskola fick varje vecka tv\xc3\xa5 kilo mj\xc3\xb6l, n\xc3\xa5got som utan tvekan var dels ett viktigt tillskott till dem och deras familj, dels ett betydelsefullt incitament f\xc3\xb6r barnen att g\xc3\xa5 i skolan och f\xc3\xb6r deras f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, eller ofta f\xc3\xb6r\xc3\xa4lder, att l\xc3\xa5ta dem g\xc3\xa5 d\xc3\xa4r.[5]_NEWLINE_Enligt en tredje linje bland forskarna \xc3\xa5terspeglade den successiva framv\xc3\xa4xten av en skola f\xc3\xb6r folket f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i samh\xc3\xa4llet. F\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r liberalismen h\xc3\xa4vdade att den undervisning som barnen kunde f\xc3\xa5 genom hemmet och kyrkan inte var tillr\xc3\xa4cklig f\xc3\xb6r den medborgerliga bildning som ett konstitutionellt styrelseskick f\xc3\xb6rutsatte.[6] H\xc3\xa4r fanns vid 1800-talets b\xc3\xb6rjan en tidig str\xc3\xa4van efter demokrati; en ordnad utbildning och l\xc3\xa4sning, skrivning, r\xc3\xa4kning och kunskaper om natur och samh\xc3\xa4lle s\xc3\xa5gs som n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r den f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring som anades och som drevs p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5gra h\xc3\xa5ll._NEWLINE_Oavsett vilken tolkning de f\xc3\xb6retr\xc3\xa4der \xc3\xa4r de flesta forskare eniga om att drivkrafterna bakom framv\xc3\xa4xten av en skola f\xc3\xb6r folket var flera och samverkande. Detta g\xc3\xa4ller \xc3\xa4ven Prins Gustafs folkskola. I detta fall \xc3\xa4r det tydligt hur styrkan hos de olika faktorerna varierar \xc3\xb6ver tid.\n_START_SECTION_\nPrins Gustafs folkskolas styrelse och dess dubbla roll\n_START_PARAGRAPH_\nRedan 1784 \xc3\xa5rs L\xc3\xa4se- och arbetsskola i Uppsala hade en direktion best\xc3\xa5ende av landsh\xc3\xb6vdingen, \xc3\xa4rkebiskopen och domprosten. H\xc3\xa4r ingick \xc3\xa4ven en professor, en r\xc3\xa5dman och tv\xc3\xa5 n\xc3\xa4ringsidkare. De var utsedda av akademin, magistraten respektive borgerskapet. Denna sammans\xc3\xa4ttning varierade dock n\xc3\xa5got \xc3\xb6ver tid. I och med tillkomsten av Prins Gustafs folkskola fick direktionen en mera fast sammans\xc3\xa4ttning: \xc3\x84rkebiskopen och landsh\xc3\xb6vdingen, som skulle vara ordf\xc3\xb6rande var sitt halv\xc3\xa5r, domprosten och borgm\xc3\xa4staren, som skulle vara vice ordf\xc3\xb6rande p\xc3\xa5 motsvarande s\xc3\xa4tt, en r\xc3\xa5dman och tre borgare utsedda av magistraten och borgerskapets \xc3\xa4ldste, samt, fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1835 tv\xc3\xa5 medlemmar av akademin. I 1842 \xc3\xa5rs folkskolestadga ingick f\xc3\xb6reskrifter om skolstyrelser. P\xc3\xa5 initiativ av Uppsala domkyrkof\xc3\xb6rsamling medgavs dock genom beslut av Kungl. Maj:t att direktionen f\xc3\xb6r Prins Gustafs folkskola fick utg\xc3\xb6ra skolstyrelse sedan den ut\xc3\xb6kats med tv\xc3\xa5 ledam\xc3\xb6ter, \xe2\x80\x9d. . . valda av laga sockenst\xc3\xa4mma \xe2\x80\x99utan avseende p\xc3\xa5 st\xc3\xa5nd\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9d.[7] I denna form skulle direktionen leva kvar som styrelse f\xc3\xb6r folkskolan i Uppsala fram till 1925. _NEWLINE_Direktionen f\xc3\xb6r Prins Gustafs folkskola fick med tiden ta emot ett antal donationer varav den st\xc3\xb6rsta \xc3\xa5r 1846. Det var kaptenen Johan Georg von K\xc3\xbcsell som testamenterade \xe2\x80\x9d. . . mina egande 4 mantal /. . ./ i L\xc3\xa5ngtibble By af W\xc3\xa4nge socken och Upsala L\xc3\xa4n, med underlydande l\xc3\xa4genheter och torp, att blifva en ev\xc3\xa4rdelig fond och inr\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r fattiga och v\xc3\xa4rnl\xc3\xb6sa barns uppfostran i Upsala stad . . .\xe2\x80\x9d[8] Vi anar h\xc3\xa4r att donatorn t\xc3\xa4nkte sig socialt och materiellt omh\xc3\xa4ndertagande av \xe2\x80\x9dfattiga och v\xc3\xa4rnl\xc3\xb6sa barn\xe2\x80\x9d snarare \xc3\xa4n skolg\xc3\xa5ng i syfte att dessa barn skulle inh\xc3\xa4mta kunskaper och f\xc3\xa4rdigheter. D\xc3\xa4remot antogs donationsmedlen kunna anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r materiellt underst\xc3\xb6d till s\xc3\xa5dana fattiga barn \xe2\x80\x9dvilka eljest skulle i brist p\xc3\xa5 n\xc3\xb6digt underh\xc3\xa5ll i f\xc3\xb6rtid avsluta sin skolg\xc3\xa5ng\xe2\x80\x9d.[9]_NEWLINE_Denna, och n\xc3\xa5gra ytterligare donationer, skulle allts\xc3\xa5 f\xc3\xb6rvaltas av direktionen f\xc3\xb6r Prins Gustafs folkskola. S\xc3\xa5 skedde ocks\xc3\xa5. Men genom \xc3\xa5ren kom direktionens dubbla roll \xe2\x80\x93 att vara b\xc3\xa5de skolstyrelse och stiftelseorgan \xe2\x80\x93 att skapa mots\xc3\xa4ttningar b\xc3\xa5de inom direktionen och mellan direktionen och andra \xe2\x80\x9dintressenter\xe2\x80\x9d. S\xc3\xa5 beg\xc3\xa4rde exempelvis fattigv\xc3\xa5rdsstyrelsen 1879 hos stadsfullm\xc3\xa4ktige att f\xc3\xa5 disponera en del av fondens medel f\xc3\xb6r sin verksamhet sedan man hade kunnat konstatera att direktionen inte alltid f\xc3\xb6ljde donators vilja. Exempelvis hade direktionen med fondmedel bekostat uppf\xc3\xb6randet av en l\xc3\xa4rarbostad, n\xc3\xa5got som v\xc3\xa4ckte debatt i varje fall i ber\xc3\xb6rda kretsar. F\xc3\xb6rst 1881 antog direktionen ett reglemente f\xc3\xb6r stiftelsen och dess fond med inneb\xc3\xb6rden att den senare inte fick sammanblandas med folkskolans ekonomi._NEWLINE_Kungl. Maj:t avgav 1925 ett uttalande som innebar att Uppsala stads folkskolestyrelse skulle sammans\xc3\xa4ttas p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som g\xc3\xa4llde f\xc3\xb6r landet i \xc3\xb6vrigt. D\xc3\xa4rmed upph\xc3\xb6rde den dubbla roll som direktionen hade haft i ca 80 \xc3\xa5r och Uppsala fick en ny folkskolestyrelse. Namnet, Prins Gustafs folkskola, upph\xc3\xb6rde och ersattes med namnet Uppsala Stads folkskola.[10] Direktionen f\xc3\xb6r Prins Gustafs stiftelse levde emellertid kvar \xe2\x80\x93 och g\xc3\xb6r s\xc3\xa5 \xc3\xa4n i 2000-talets andra \xc3\xa5rtionde, se Prins Gustafs Stiftelse eller stiftelsens hemsida\n_START_SECTION_\nLokaler\n_START_PARAGRAPH_\nFram till omkring 1809 hade l\xc3\xa4se- och arbetsskolan inga egentliga skollokaler men detta \xc3\xa5r flyttade man till en ny lokal i kvarteret Toven vid Dragarbrunnsgatan och Kungsgatan i Uppsala. \xc3\x85r 1830-31 uppf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r den d\xc3\xa5 nybildade Prins Gustafs folkskola ett nytt skolhus efter Dragarbrunnsgatan, som 1844 tillbyggdes med en l\xc3\xa4nga mot g\xc3\xa5rden. Byggnaden kom att fungera som skolbyggnad fram till 1957 och revs 1959._NEWLINE_1839 invigdes \xc3\xa4ven H.K.H. Prinsessan Eugenias Sm\xc3\xa5barnsskola och 1841 fick denna lokaler i ett barnuppfostringshus som byggdes p\xc3\xa5 skoltomten i kvarteret Toven, l\xc3\xa4ngs Stadsdikesgatan, det som senare blev Kungsgatan._NEWLINE_Barnuppfostringshuset revs i samband med att Centralskolan uppf\xc3\xb6rdes. Skolbyggnaden, som ritades av Ture Stenberg byggdes av ett konsortium mellan byggm\xc3\xa4starna A. Felldin, J. E. Gustafson och J. Hultman, p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades h\xc3\xb6sten 1904 och stod f\xc3\xa4rdig i augusti 1906. Centralskolan, som var t\xc3\xa4nkt som ett komplement till \xc3\xb6vriga skolbyggnader i Uppsala rymde bland annat sl\xc3\xb6jdsalar, skolk\xc3\xb6k och administrationslokaler. F\xc3\xb6r sl\xc3\xb6jdlokaler hade uppsalaskolorna tidigare anv\xc3\xa4nt Fackskolans lokaler. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver tv\xc3\xa4ttstuga, en badinr\xc3\xa4ttning med simbass\xc3\xa4ng, bastu och duschar. Skolan var redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan utrustad med elektriskt ljus, n\xc3\xa5got som inr\xc3\xa4ttades i Uppsalas \xc3\xb6vriga skolor f\xc3\xb6rst omkring 1920._NEWLINE_1960 \xc3\xb6vertog Centralskolan namnet Prinsens skola efter den gamla skolbyggnaden p\xc3\xa5 samma tomt, vilken revs 1959. Under 1960-talet anv\xc3\xa4ndes byggnaden allt mindre och i b\xc3\xb6rjan av 1970-talet \xc3\xb6vertog fastighetskontoret ansvaret f\xc3\xb6r byggnaden. Fram till l\xc3\xa4s\xc3\xa5ret 1979/80 anv\xc3\xa4ndes dock skolk\xc3\xb6kslokalerna av eleverna i Vaksalaskolan. I mars 1981 gavs rivningslov f\xc3\xb6r skolan och i december genomf\xc3\xb6rdes rivningen.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4nkar\n_START_PARAGRAPH_\nPrins Gustafs stiftelse_NEWLINE_[1] Holmdahl, 1992._NEWLINE_[2] Bj\xc3\xb6rlingson, 1982._NEWLINE_[3] Ibid., s. 2._NEWLINE_[4] Sandin, 1986._NEWLINE_[5] Holmdahl, 1992._NEWLINE_[6] Richardson, 2010._NEWLINE_[7] Bj\xc3\xb6rlingson, 1982, s. 3._NEWLINE_[8] Ibid., s. 5-6._NEWLINE_[9] Ibid., s. 11._NEWLINE_[10] Seeger, 1982.'