b'\n_START_ARTICLE_\nKurt Weill\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nWeill studerade komposition f\xc3\xb6r Engelbert Humperdinck och Ferruccio Busoni i Berlin. Busoni fick stor betydelse f\xc3\xb6r Weills senare skapande och f\xc3\xb6r hans operaestetik. _NEWLINE_Redan tidigt, f\xc3\xb6r sina f\xc3\xb6rsta operaprojekt, samarbetade Weill med betydande tyskspr\xc3\xa5kiga f\xc3\xb6rfattare som Georg Kaiser och Yvan Goll. Den komiska enaktsoperan Der Zar l\xc3\xa4sst sich photographieren ("Tsaren l\xc3\xa5ter fotografera sig"; alt. svensk titel: "Ett foto av sj\xc3\xa4lvaste tsaren") med libretto av Kaiser, uruppf\xc3\xb6rd 1928, var en remarkabel publikframg\xc3\xa5ng. H\xc3\xa4r, liksom redan i Royal Palace (1927, libretto av Goll) arbetar Weill med en stilblandning, som skulle komma att bli hans k\xc3\xa4nnem\xc3\xa4rke. I b\xc3\xa5da de n\xc3\xa4mnda operorna spelar inslag av tango en viktig roll. Den sofistikerade v\xc3\xa4xlingen mellan det dominerande, n\xc3\xa4rmast expressionistiska tonspr\xc3\xa5ket och det popul\xc3\xa4ra i tangons form har i dessa operor inte minst dramaturgiska funktioner._NEWLINE_Det ber\xc3\xb6mda samarbetet med f\xc3\xb6rfattaren Bertolt Brecht varade i tre \xc3\xa5r, 1927\xe2\x80\x931930, med enstaka gemensamma projekt efter\xc3\xa5t. N\xc3\xa5gra av Weills mest k\xc3\xa4nda verk kom till under samarbetet med Brecht, s\xc3\xa5 till exempel den samh\xc3\xa4llskritiska Tolvskillingsoperan (Die Dreigroschenoper). Detta verk \xc3\xa4r inte en opera i konventionell mening, utan kallades av upphovsm\xc3\xa4nnen "St\xc3\xbcck mit Musik" (sk\xc3\xa5despel med musik). I Tolvskillingsoperan blandar Weill m\xc3\xa5nga olika stilar, fr\xc3\xa5n de neobarocka tong\xc3\xa5ngarna i uvertyren till den f\xc3\xb6r tons\xc3\xa4ttaren karakteristiska kabar\xc3\xa9-, jazz- och tangoinspirerade s\xc3\xa5 kallade "Song"-stilen. \xc3\x84ven operan Staden Mahagonnys uppg\xc3\xa5ng och fall, kantaten Der Lindberghflug och skoloperan Der Jasager var viktiga resultat av samarbetet med Brecht. _NEWLINE_Ett av Weills sista verk innan han tvingades l\xc3\xa4mna Tyskland 1933 p\xc3\xa5 grund av det nationalsocialistiska hotet var den storskaliga, tragiska operan Die B\xc3\xbcrgschaft med ett samh\xc3\xa4llskritiskt libretto av den k\xc3\xa4nde scenografen Caspar Neher. I fransk exil 1933-1935 skrev Weill bland annat sin andra symfoni och \xc3\xa5terupptog tillf\xc3\xa4lligt samarbetet med Brecht i den "sjungna baletten" Die sieben Tods\xc3\xbcnden, men komponerade ocks\xc3\xa5 en p\xc3\xa5tagligt "fransk" musik till Jacques Devals sk\xc3\xa5despel Marie Galante. _NEWLINE_Efter tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r i Frankrike flyttade Weill 1935 till USA d\xc3\xa4r han var fortsatt verksam med att komponera musikaler, operett- och filmmusik men \xc3\xa4ven operan Street Scene liksom solos\xc3\xa5nger, bland annat till texter av Walt Whitman. Till skillnad fr\xc3\xa5n sin forne samarbetspartner Brecht, som i mycket h\xc3\xb6g utstr\xc3\xa4ckning var beroende av spr\xc3\xa5ket, och i synnerhet det tyska spr\xc3\xa5ket som arbetsredskap, och m\xc3\xa5nga andra europeiska intellektuella som flytt till USA, var Weill mycket angel\xc3\xa4gen om att assimilera sig och bli accepterad som amerikan. N\xc3\xa4r en amerikansk tidning - utan n\xc3\xa5gon som helst pejorativ avsikt - kallade honom "German composer" (tysk komposit\xc3\xb6r), protesterade Weill i ett s\xc3\xa4rskilt genm\xc3\xa4le. Flera av Weills verk fr\xc3\xa5n USA-tiden, tydligast Street Scene visar p\xc3\xa5 Weills ambition att \xc3\xa5stadkomma en "American Opera", n\xc3\xa5got han sj\xc3\xa4lv i flera artiklar beskriver som en syntes mellan den amerikanska musikalen och den traditionella europeiska operan._NEWLINE_Weill var sedan 1926 gift med sk\xc3\xa5despelerskan och s\xc3\xa5ngerskan Lotte Lenya, en framst\xc3\xa5ende uttolkare och propagandist f\xc3\xb6r hans verk. Efter skilsm\xc3\xa4ssan 1933 gifte paret om sig 1937. _NEWLINE_\xc3\x84n idag lever en viss p\xc3\xa5verkan av Weills musik kvar. Till hans stora beundrare r\xc3\xa4knas bland m\xc3\xa5nga andra Bob Dylan.'