b'\n_START_ARTICLE_\nScandinaviska Jutefabriken\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKompetent personal visade sig vara om\xc3\xb6jligt att hitta inom riket, b\xc3\xa5de i n\xc3\xa4rheten och p\xc3\xa5 andra orter. F\xc3\xb6retaget fick v\xc3\xa4rva halva arbetsstyrkan fr\xc3\xa5n utlandet och d\xc3\xa5 framf\xc3\xb6rallt Tyskland, B\xc3\xb6hmen-M\xc3\xa4hren och Polen. En av dessa f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rv var medgrundaren Wilhelm Brauns som emigrerade fr\xc3\xa5n Tyskland 1889. Sockerbetsarbetare flyttade sj\xc3\xa4lva, eller v\xc3\xa4rvades p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten, till Oskarstr\xc3\xb6m, f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ver vintern arbeta p\xc3\xa5 Jutefabriken. En del \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren till sockerbetsf\xc3\xa4lten, andra stannade i Oskarstr\xc3\xb6m. Samh\xc3\xa4llet fick p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan ett markant inslag av invandrare, som genom alla decennier f\xc3\xb6rblivit en del av Oskarstr\xc3\xb6m. _NEWLINE_\xc3\x85r 1891 fick Oskarstr\xc3\xb6m sin f\xc3\xb6rsta skolbyggnad Maredsskolan som byggdes med hj\xc3\xa4lp av f\xc3\xb6retaget. Vid j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationen byggde Jutefabriken 1894 ett magasin f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 lagerh\xc3\xa5llning j\xc3\xa4mte sp\xc3\xa5ret och med hj\xc3\xa4lp av eget industrisp\xc3\xa5r in p\xc3\xa5 egna industriomr\xc3\xa5det, kunde de l\xc3\xa4tt f\xc3\xa5 ut och in material. Inne p\xc3\xa5 fabriksomr\xc3\xa5det fanns det en bruksaff\xc3\xa4r d\xc3\xa4r arbetarna handlade enligt ett trucksystem, d\xc3\xa4r en del av l\xc3\xb6nen utbetalades i anvisningar eller polletter, som var gjorda av gummi och var betalningsmedlet i butiken._NEWLINE_\xc3\x85r 1896 ut\xc3\xb6kades tillverkningen med att \xc3\xa4ven omfatta linnev\xc3\xa4veri med namnet Oskarstr\xc3\xb6ms Linnefabrik och det tillverkade d\xc3\xa5 alla slags blekta och oblekta lin- och bl\xc3\xa5ngarner, samt blekta och oblekta linnev\xc3\xa4vnader. F\xc3\xb6retaget beh\xc3\xb6vde anst\xc3\xa4lla mer personal, men det r\xc3\xa5dde bostadsbrist p\xc3\xa5 orten, trots att bolaget uppf\xc3\xb6rde flertalet arbetarbost\xc3\xa4der (kaserner) och uppmuntrade till egnahems byggen. Som mest fanns det 15 arbetarkaserner i fyrkant med ett gr\xc3\xb6nomr\xc3\xa5de i mitten som byggdes p\xc3\xa5 1910-talet, men numera \xc3\xa4r alla rivna._NEWLINE_N\xc3\xa4r det under \xc3\xa5rens lopp blivit mindre l\xc3\xb6nsamt med tillverkningen av en produkt, s\xc3\xa5 lade f\xc3\xb6retaget om till annan verksamhet, som textiltapeter i jute och lin samt golvfilt och senare \xc3\xa4ven glasfiberv\xc3\xa4v. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kunde fabriken leva vidare och var en av Hallands \xc3\xa4ldsta n\xc3\xa4r beslut om nedl\xc3\xa4ggning togs 2011. Den d\xc3\xa5varande \xc3\xa4garen Johns Manville, som f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade den av Tasso AB 1998, valde d\xc3\xa5 att flytta tillverkningen av glasfiberv\xc3\xa4v till sin anl\xc3\xa4ggning i Helsingborg, som ans\xc3\xa5gs mer modern.\n_START_SECTION_\nKonflikter\n_START_PARAGRAPH_\nRedan f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ret blev det missn\xc3\xb6je bland de 300 svenska arbetarna och de deltog i en strejk f\xc3\xb6r att de var missn\xc3\xb6jda med l\xc3\xb6nen. Den tyska arbetskraften hade mer \xc3\xa4n dubbelt s\xc3\xa5 h\xc3\xb6g l\xc3\xb6n. Efter en veckas strejk tr\xc3\xa4ffades en kompromissuppg\xc3\xb6relse: l\xc3\xb6nen h\xc3\xb6jdes med ett \xc3\xb6re, fr\xc3\xa5n \xc3\xa5tta till nio/timme. I b\xc3\xb6rjan av 1893 var det \xc3\xa5ter oroligt p\xc3\xa5 Jutefabriken. D\xc3\xa5 g\xc3\xa4llde missn\xc3\xb6jet anst\xc3\xa4llningskontrakten och 560 av de 600 arbetarna strejkade. Landsh\xc3\xb6vdingen fick medla och strejken blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kortvarig._NEWLINE_\xc3\x85r 1899 togs initiativ till att bilda en fackorganisation. F\xc3\xb6retaget slog bakut och sade att alla som var med i fackf\xc3\xb6reningen skulle mista sitt arbete och \xc3\xa4ven avhysa dem som bodde i f\xc3\xb6retagets fastigheter. Kyrkoherde Friedlander i Sl\xc3\xa4tt\xc3\xa5kra h\xc3\xb6ll helt med f\xc3\xb6retaget och i straffpredikan till arbetarna sa han, \xe2\x80\x9cDen som \xc3\xa4r medlem av fackf\xc3\xb6rening har skrivit under sin egen d\xc3\xb6dsdom f\xc3\xb6r tid och evighet\xe2\x80\x9d. \xe2\x80\x9cAtt g\xc3\xa5 in i en fackf\xc3\xb6rening \xc3\xa4r att s\xc3\xa4lja sig till den onde\xe2\x80\x9d. Nu tog Hallandspostens redakt\xc3\xb6r Viktor Larsson st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r arbetarna och skrev en artikel i tidningen som avslutades med, \xe2\x80\x9cI varje fall passar templet f\xc3\xb6ga f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rkunnandet af den religion som predikas af Kyrkoherde Friedlander och utg\xc3\xb6r det gr\xc3\xb6vsta vanhelgandet af den k\xc3\xa4rleks- och m\xc3\xa4nsklighets ideal som en g\xc3\xa5ng tolkades af kristendomens stiftare\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Arbetarna v\xc3\xa4grade att f\xc3\xb6lja f\xc3\xb6retagsledningen och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r st\xc3\xa4ngdes fabriken och driften \xc3\xa5terupptogs efterhand i begr\xc3\xa4nsad omfattning med hj\xc3\xa4lp av oorganiserad arbetskraft. Extra polis vaktade, men beh\xc3\xb6vde ej ingripa. I b\xc3\xb6rjan av april avhyste f\xc3\xb6retaget sju arbetarfamiljer som bodde i f\xc3\xb6retagets l\xc3\xa4genheter. Endast en mindre del av de anst\xc3\xa4llda \xc3\xa5tergick till arbetet, s\xc3\xa5 f\xc3\xb6retaget fick leta efter ny arbetskraft, mest fr\xc3\xa5n utlandet. Fr\xc3\xa5n ett flertal l\xc3\xa4nder anst\xc3\xa4lldes n\xc3\xa4rmare 300 arbetare, och det blev stor besvikelse bland inv\xc3\xa5narna i samh\xc3\xa4llet._NEWLINE_Arbetarna b\xc3\xb6rjade svikta och s\xc3\xb6kte kontakt med fabrik\xc3\xb6r Wallberg f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 slut p\xc3\xa5 konflikten. Man var beredd att l\xc3\xa4mna Arbetarpartiet och bara ha en lokal f\xc3\xb6rening, men med bl.a. h\xc3\xa4nsyn till de nyanst\xc3\xa4llda, v\xc3\xa4grade bolaget att f\xc3\xb6lja \xc3\xb6nskem\xc3\xa5let. Konflikten upph\xc3\xb6rde av sig sj\xc3\xa4lv, men blockaden varade till 1904. \xc3\x85r 1906 gick Jutefabrikens arbetare med i Textilarbetarf\xc3\xb6rbundet, och samma \xc3\xa5r bildades Oskarstr\xc3\xb6m Arbetarkommun._NEWLINE_Nu blev det inte lugnt s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge, f\xc3\xb6r 1909 kom den landsomfattande Storstrejken och arbetarr\xc3\xb6relsen gick ett stort nederlag till m\xc3\xb6tes. N\xc3\xa4r konflikten avvecklades, fick alla som \xc3\xa5tertogs i arbete, skriftligen f\xc3\xb6rbinda sig att inte tillh\xc3\xb6ra n\xc3\xa5gon organisation som sorterade under LO. Efter Storstrejken blev strejkledarna p\xc3\xa5 fabriken svartlistade och fick emigrera till USA. Fackf\xc3\xb6reningarna lade ner sin verksamhet och arbetarkommunen gick under jorden och f\xc3\xb6rst 1912 framtr\xc3\xa4dde den \xc3\xa5ter \xc3\xb6ppet.'