b'\n_START_ARTICLE_\nUSA:s geografi\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4r artikeln behandlar USA:s geografi._NEWLINE_USA omfattar (f\xc3\xb6rutom Alaska och \xc3\xb6gruppen Hawaii) det nordamerikanska fastlandets hela bredd (mellan 24\xc2\xb0 30\' och 49\xc2\xb0 nordlig bredd) samt mellan 66\xc2\xb0 57\' och 124\xc2\xb0 44\' v\xc3\xa4stlig l\xc3\xa4ngd fr\xc3\xa5n Greenwich. Republiken gr\xc3\xa4nsar i norr till Kanada, i \xc3\xb6ster till Atlanten, i s\xc3\xb6der till Mexikanska golfen och republiken Mexiko samt i v\xc3\xa4ster till Stilla havet. Arealen av stater och territorier ber\xc3\xa4knas till 9 331 360 km\xc2\xb2, varav 144 000 km\xc2\xb2 upptas av vatten (floder, sj\xc3\xb6ar och havsvikar). St\xc3\xb6rsta utstr\xc3\xa4ckningen fr\xc3\xa5n norr till s\xc3\xb6der \xc3\xa4r 2 570 km, fr\xc3\xa5n \xc3\xb6ster till v\xc3\xa4ster 4 270 km.\n_START_SECTION_\nKust\n_START_PARAGRAPH_\nUSA har m\xc3\xa5nga farbara floder och insj\xc3\xb6ar. Kusterna har bra l\xc3\xa4gen och utm\xc3\xa4rkta naturliga hamnar. Kusten \xc3\xa4r \xc3\xb6ppen \xc3\xb6verallt och saknar st\xc3\xb6rre \xc3\xb6ar. Florida \xc3\xa4r den enda st\xc3\xb6rre halv\xc3\xb6n. En mindre halv\xc3\xb6 finns mellan Delawarebukten och Chesapeake Bay. I den nord\xc3\xb6stra delen ned till Virginia bildar kusten en m\xc3\xa4ngd mindre vikar och uddar. L\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut, i North Carolina och Texas, finns l\xc3\xa5nga \xc3\xb6ar utanf\xc3\xb6r grunda strandsj\xc3\xb6ar. Stilla havskusten saknar vikar med undantag av San Franciscobukten och Pugetsundet.\n_START_SECTION_\nAtlantkusten\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantkusten best\xc3\xa5r i nordost, fr\xc3\xa5n New Brunswicks gr\xc3\xa4ns till Hudsonfloden, av det Akadiska bergssystemet. Det \xc3\xa4r en bergsplat\xc3\xa5 som p\xc3\xa5 flera st\xc3\xa4llen med ganska betydlig h\xc3\xb6jd n\xc3\xa5r ut till kusten. Det skapar en brant kust splittrad med sm\xc3\xa5 vikar och fjordar, m\xc3\xa5nga sj\xc3\xb6ar och vattendrag. De st\xc3\xb6rsta bland floderna \xc3\xa4r St. Croix River, gr\xc3\xa4nsflod mot New Brunswick, Penobscot, Kennebec, Merrimack, Connecticut och Hudson. _NEWLINE_Fr\xc3\xa5n New York s\xc3\xb6derut best\xc3\xa5r atlantkusten av en l\xc3\xa5g kustsl\xc3\xa4tt, som sakta h\xc3\xb6jer sig till foten av Alleghenybergen. I sin norra del \xc3\xa4r den endast 100\xc2\xa0km bred, men bredden \xc3\xb6kar mot s\xc3\xb6der. De st\xc3\xb6rre floderna bildar fall och forsar vid gr\xc3\xa4nsen mellan Alleghenybergen och sl\xc3\xa4ttlandet, men i sina nedre lopp har de obetydligt fall. Utm\xc3\xa4rkande f\xc3\xb6r atlantkusten \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 Pine barrens (furuskogar p\xc3\xa5 sandjord) och tr\xc3\xa4skomr\xc3\xa5den, bland vilka Everglades \xc3\xa4r det st\xc3\xb6rsta. De st\xc3\xb6rsta floderna p\xc3\xa5 denna kust \xc3\xa4r Delaware, Susquehanna, Potomac, Jamesfloden, Roanoke, Neuse, Savannah och Altamaha.\n_START_SECTION_\nMississippib\xc3\xa4ckenet\n_START_PARAGRAPH_\nUSA:s centralomr\xc3\xa5de omfattar inte bara Mississippis ofantliga flodomr\xc3\xa5de, utan \xc3\xa4ven de kanadensiska sj\xc3\xb6arna. En h\xc3\xb6jning av havet med 300 meter skulle s\xc3\xa4tta Mexikanska bukten i f\xc3\xb6rbindelse med Norra Ishavet och dela s\xc3\xb6dra Nordamerika i tv\xc3\xa5 olikstora \xc3\xb6ar. Detta omr\xc3\xa5de kan man dela i fyra regioner med avseende p\xc3\xa5 h\xc3\xb6jden. Den l\xc3\xa4gsta \xc3\xa4r den \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningsdrabbade Mississippidalen. Norrut begr\xc3\xa4nsas detta l\xc3\xa5gland av kullar. Mellan de nedre utl\xc3\xb6parna av Alleghenybergen och de norr om Mississippi bel\xc3\xa4gna Ozarkkullarna str\xc3\xa4cker sig en 80\xc2\xa0km bred alluvialsl\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nInlandet\n_START_PARAGRAPH_\nNorr om dessa kullar ligger de vidstr\xc3\xa4ckta pr\xc3\xa4rier, som utbreder sig fr\xc3\xa5n de kanadensiska sj\xc3\xb6arna v\xc3\xa4sterut till l\xc3\xa5ngt p\xc3\xa5 andra sidan Mississippi. L\xc3\xa4ngre bort \xc3\xb6verg\xc3\xa5r de i svagt gr\xc3\xa4sbevuxna st\xc3\xa4pper eller \xc3\xb6demarker. Denna region har inga bergskedjor, endast en m\xc3\xa4ngd breda kullar, mellan vilka p\xc3\xa5 stora str\xc3\xa4ckor en fullkomligt j\xc3\xa4mn eller svagt v\xc3\xa5gig sl\xc3\xa4tt utbreder sig. St\xc3\xb6rre skogar f\xc3\xb6rekommer endast \xc3\xb6ster om den 95:te l\xc3\xa4ngdgraden. St\xc3\xa4pperna \xc3\xa4r helt tr\xc3\xa4dl\xc3\xb6sa; i sydv\xc3\xa4st \xc3\xb6verg\xc3\xa5r de till llano estacados kala sandstensplat\xc3\xa5. F\xc3\xb6rutom av Mississippi och dess v\xc3\xa4ldiga bifloder avvattnas detta omr\xc3\xa5de av Mexikanska golfens tillfl\xc3\xb6den Mobile, Brazos och Colorado, de kanadensiska sj\xc3\xb6arnas m\xc3\xa5nga men sm\xc3\xa5 tillfl\xc3\xb6den samt av den till Winnipegsj\xc3\xb6n flytande Red River. _NEWLINE_Inlandet omges av Klippiga bergen i \xc3\xb6ster, Sierra Nevada och Kaskadbergen i v\xc3\xa4ster. Den tillh\xc3\xb6r tre olika b\xc3\xa4cken: Snake Rivers i norr, Colorados i s\xc3\xb6der samt det s\xc3\xa5 kallade Great Basin. Det \xc3\xa4r ett f\xc3\xb6rsvunnet innanhav, vars vattendrag g\xc3\xa5r till sj\xc3\xb6ar utan avlopp. Stora Saltsj\xc3\xb6n \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta. I hela detta omr\xc3\xa5de \xc3\xa4r st\xc3\xa4ppen dominerande, men \xc3\xa4ven vidstr\xc3\xa4ckta \xc3\xb6knar finnas. De \xc3\xa4r delvis t\xc3\xa4ckta av en saltskorpa, s\xc3\xa5som i Utah. Den st\xc3\xb6rsta av dessa \xc3\xb6knar \xc3\xa4r Mojave\xc3\xb6knen v\xc3\xa4ster om nedre Colorado, som upptar en yta av 35 000 km\xc2\xb2. M\xc3\xa4rkv\xc3\xa4rdiga \xc3\xa4r i s\xc3\xb6dra delen av detta omr\xc3\xa5de de horisontala terrasserna och h\xc3\xb6gsl\xc3\xa4tterna, s\xc3\xa5 kallade mesas, genomskurna av upp till 1\xc2\xa0000 meter djupa klyftor, canyons, genom vilka vattendragen har gr\xc3\xa4vt sina lopp.\n_START_SECTION_\nStillahavskusten\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\xb6ver San Jose och en del av Silicon Valley_NEWLINE_Stillahavsomr\xc3\xa5det \xc3\xa4r skogrikt och b\xc3\xb6rdigt i motsats till det kala inlandet. Det mest karakteristiska draget \xc3\xa4r Kaliforniens v\xc3\xa4ldiga l\xc3\xa4ngddal. Den inneslutes av Sierra Nevada och Coast range. Med San Joaquinfloden och Sacramentofloden mynnar dalen ut i San Franciscobukten.\n_START_SECTION_\nKlimat\n_START_PARAGRAPH_\nUSA:s klimat varierar fr\xc3\xa5n polarklimat i norra Alaska till tropiskt klimat i sydligaste Florida och Hawaii\xc3\xb6arna. St\xc3\xb6rre delen av landet har emellertid ett utpr\xc3\xa4glat inlandsklimat med stora temperaturskillnader mellan vinter och sommar. _NEWLINE_Utm\xc3\xa4rkande f\xc3\xb6r klimatet i USA \xc3\xa4r pl\xc3\xb6tsliga och ofta ytterligt skarpa temperaturombyten, i synnerhet under vintern och vinterkylan kan inom f\xc3\xa5 dagar f\xc3\xb6ljas en tropisk hetta och tv\xc3\xa4rtom. Detta beror p\xc3\xa5 att landet saknar bergskedjor som l\xc3\xb6per i v\xc3\xa4st-\xc3\xb6stlig riktning. Det finns med andra ord ingen barri\xc3\xa4r som skiljer polarluften i norr fr\xc3\xa5n den varma och fuktiga luften \xc3\xb6ver Mexikanska golfen och Karibiska havet. Vintertid kan kall polarluft str\xc3\xb6mma l\xc3\xa5ngt ner \xc3\xb6ver landet, ibland \xc3\xa4nda ner i Florida och ge frost och sn\xc3\xb6fall. Till och med i Miami l\xc3\xa5ngt ner i s\xc3\xb6dra Florida kan temperaturen tillf\xc3\xa4lligt n\xc3\xa4rma sig 0-gradersstrecket - en "normal" januaridag i Miami \xc3\xa4r det 24-25 grader varmt. P\xc3\xa5 pr\xc3\xa4rierna i de norra delarna av Mellanv\xc3\xa4stern kan polarluften ibland ge temperaturer under minus 50 grader C. Omv\xc3\xa4nt kan naturligtvis \xc3\xa4ven den varma luften i s\xc3\xb6der str\xc3\xb6mma l\xc3\xa5ngt norrut \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 vintern. Det \xc3\xa4r inte s\xc3\xa4rskilt ovanligt att en och samma plats en "typisk" januarim\xc3\xa5nad har temperaturer p\xc3\xa5 ca 30 minusgrader som l\xc3\xa4gst och h\xc3\xb6gsta notering runt 20 plusgrader eller \xc3\xa4nnu mer._NEWLINE_I frontzonerna mellan mycket varma och kalla luftmassor bildas mycket kraftiga fronter vilket \xc3\xa4r f\xc3\xb6rklaringen till att USA drabbas av s\xc3\xa5 mycket ov\xc3\xa4der. Vintertid bildas utmed fronterna ofta mycket kraftiga sn\xc3\xb6ov\xc3\xa4der. Under v\xc3\xa5ren och sommaren bildas ist\xc3\xa4llet h\xc3\xa4ftiga \xc3\xa5skov\xc3\xa4der vilket i sin tur ofta ger upphov till tromber (tornados), det mest intensiva atmosf\xc3\xa4riska fenomen som existerar. De v\xc3\xa5ldsammaste tromberna bildas i regel under v\xc3\xa5ren och f\xc3\xb6rsommaren medan temperaturkontrasten fortfarande \xc3\xa4r stor mellan landets sydligaste och norra delar. Tornados kan emellertid bildas n\xc3\xa4stan n\xc3\xa4r som helst under \xc3\xa5ret, bara de r\xc3\xa4tta f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningarna finns. Under sommaren och h\xc3\xb6sten drabbas ofta de s\xc3\xb6dra och syd\xc3\xb6stra kustomr\xc3\xa5dena utmed Mexikanska golfen och Atlanten av "hurricanes", det vill s\xc3\xa4ga kraftiga tropiska cykloner som ocks\xc3\xa5 kan orsaka enorma skador._NEWLINE_N\xc3\xa5gra uppgifter \xc3\xb6ver temperaturen p\xc3\xa5 orter under samma breddgrader i Europa och F\xc3\xb6renta staterna har sitt intresse. I Augusta, Maine \xc3\xa4r \xc3\xa5rstemperaturen 7,5\xc2\xb0C l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n i det ungef\xc3\xa4r p\xc3\xa5 samma breddgrad liggande Bordeaux, i New York 5\xc2\xb0 l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n i Neapel, i Richmond, Virginia 5,7\xc2\xb0 l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n i Catania, i Saint Augustine, Florida 2,5\xc2\xb0 l\xc3\xa4gre \xc3\xa4n i Kairo. I Augusta utg\xc3\xb6r skillnaden mellan sommar- och vintertemperaturen 22,8\xc2\xb0, i Bordeaux d\xc3\xa4remot blott 15; i Richmond och Catania st\xc3\xa4ller sig denna skillnad till 21,2\xc2\xb0 och 14,4\xc2\xb0, i Charleston, South Carolina och Funchal (Madeira) till 13\xc2\xb0 och 4,7\xc2\xb0. I de v\xc3\xa4stra staterna, d. v. s. i Mississippis flodomr\xc3\xa5de, \xc3\xa4r ytterligheterna mindre \xc3\xa4n i de nord\xc3\xb6stra; v\xc3\xa4stra kusten har mycket mildare och j\xc3\xa4mnare klimat \xc3\xa4n den \xc3\xb6stra. Vid Mexikanska viken har tidigare gula febern upptr\xc3\xa4tt, och \xc3\xa4ven visat sig s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt norrut som i New York._NEWLINE_Stora delar av Kalifornien har Medelhavsklimat med varma, torra somrar och milda regniga vintrar. De inre delarna av s\xc3\xb6dra Kalifornien, samt s\xc3\xb6dra Nevada och Arizona har ett rent \xc3\xb6kenklimat med ytterst lite nederb\xc3\xb6rd och mycket heta somrar. Delar av Kalifornien tillh\xc3\xb6r sommartid jordens allra varmaste platser med maximala temperaturer \xc3\xb6ver 50 grader i skuggan. I Death Valley m\xc3\xa4tte man 1913 upp en temperatur p\xc3\xa5 56,7 grader, endast en grad under det officiella v\xc3\xa4rldsrekordet p\xc3\xa5 57,8 grader i El Azizia i Libyen. Ibland kan den extremt varma luften i \xc3\xb6kenomr\xc3\xa5dena breda ut sig \xc3\xb6ver stora delar av Kalifornien och ge mycket intensiva v\xc3\xa4rmeb\xc3\xb6ljor med temperaturer \xc3\xb6ver 45 grader. De norra kustregionerna utmed Stillahavskusten har slutligen ett milt kustklimat med h\xc3\xb6g nederb\xc3\xb6rd, milda vintrar och relativt svala somrar.'