b'\n_START_ARTICLE_\nTorn- och byggnadsur i Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms torn- och byggnadsur har en historia som g\xc3\xa5r tillbaka till medeltiden, d\xc3\xa5 kyrkurens slagverk signalerade hel-, halv-, och kvartstimme genom slag p\xc3\xa5 en klocka. Tornur saknade d\xc3\xa5 fortfarande urtavla och visare som angav en exakt tid. Storkyrkan i Stockholm erh\xc3\xb6ll sitt f\xc3\xb6rsta tornur 1471 genom Sten Sture d.\xc3\xa4.s f\xc3\xb6rsorg, men d\xc3\xa5 r\xc3\xb6rde det sig om ett slagur f\xc3\xb6r timslag. Fram till 1697 hade enbart Slottet Tre kronor slagverk f\xc3\xb6r fj\xc3\xa4rdedelstimmar, som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes vid slottsbranden 1697, d\xc3\xa4refter kompletterades Klara kyrkas tornur med ett fj\xc3\xa4rdedels-slagverk._NEWLINE_P\xc3\xa5 1700-talet blev Christopher Polhem k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina tornur samt golv- och v\xc3\xa4ggur vilka tillverkades i den egna fabriken, Stj\xc3\xa4rnsunds manufakturverk i Stj\xc3\xa4rnsund. Ett av hans urverk stod i Maria Magdalena kyrkas tornur och \xc3\xa5terfinns idag i Tekniska Museet i Stockholm._NEWLINE_Vid 1800-talets slut fanns enbart tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre tillverkare av mekaniska verk till torn- och byggnadsur i Stockholm: Linderoths urfabrik vid Drottninggatan 28 och F.W. Tornberg urfabrik & urhandel vid Gustaf Adolfs torg 14. Under 1920- och 30-talen minskade uppdragen och produktionen av mekaniska tornur kraftigt och tornursverkstaden p\xc3\xa5 Linderoths urfabrik lades ner 1942. Samtidigt b\xc3\xb6rjade elektriska urverk f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre ur ta \xc3\xb6ver marknaden._NEWLINE_De \xc3\xa4ldre stationsuren f\xc3\xb6r Stockholms tunnelbana \xc3\xa4r en schweizisk designklassiker som 1944 konstruerades f\xc3\xb6r Schweizerische Bundesbahnen och kallas Schweizer Bahnhofsuhr. Den r\xc3\xb6da sekundvisaren avs\xc3\xa5g att p\xc3\xa5minna om stinsens r\xc3\xb6da spade._NEWLINE_Brist p\xc3\xa5 underh\xc3\xa5ll och slitage har medf\xc3\xb6rt att m\xc3\xa5nga \xc3\xa4ldre, mekaniska urverk f\xc3\xb6r torn- och byggnadsur har stannat och moderniserats med elektriska verk. De gamla verken kasseras sedan trots att de utg\xc3\xb6r en kulturhistorisk del av byggnaden.\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nTornur var viktiga under en tid d\xc3\xa5 de flesta medborgare saknade egna ur eftersom de var mycket dyrbara. De tidigaste tornuren monterades under medeltiden p\xc3\xa5 kyrktorn, d\xc3\xa4r de kunde h\xc3\xb6ras fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5ngt h\xc3\xa5ll. De saknade urtavla med visare och hade ett  slagverk som angav hel-, halv-, och kvartstimme genom slag p\xc3\xa5 en klocka. Fr\xc3\xa5n 1300-talet fanns offentliga tornur i flera italienska st\xc3\xa4der, som Padua (1344), Genua (1353) och Bologna (1356). Fr\xc3\xa5n Italien spred sig sedan inr\xc3\xa4ttningen med offentliga, akustiska tornur \xc3\xb6ver Europa. Senare tillkom \xc3\xa4ven urtavla, till en b\xc3\xb6rjan endast med timvisare.\n_START_SECTION_\nTidiga tornur i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta tornuret i Sverige g\xc3\xa5r tillbaka till b\xc3\xb6rjan av 1300-talet d\xc3\xa5 Lunds domkyrka fick ett s\xc3\xa5 kallat konstur. Detta ersattes 1380 av ett kalenderur med r\xc3\xb6rliga figurer. Storkyrkan i Stockholm erh\xc3\xb6ll sitt f\xc3\xb6rsta tornur 1471 genom Sten Sture d.\xc3\xa4.s initiativ, men d\xc3\xa5 r\xc3\xb6rde det sig om ett slagur. P\xc3\xa5 uppdrag av \xc3\xa4rkebiskop Jacob Ulfsson \xc3\x96rnklo konstruerade Peter astronomen 1502\xe2\x80\x931506 ett astronomiskt ur till Uppsala domkyrka. Uret kunde visa dagar och timmar, m\xc3\xa5nens upp- och nedg\xc3\xa5ng samt planeternas g\xc3\xa5ng._NEWLINE_Om Klara kyrkas \xc3\xa4ldsta urverk ber\xc3\xa4ttade i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet pr\xc3\xa4sten och historikern J\xc3\xb6ran Nordberg bland annat: \xc3\x85r 1648 \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rsta Urw\xc3\xa4rcket som varit h\xc3\xa4r wid Kyrkan, gjordt i \xc3\x85bo af M\xc3\xa4ster Lorents Mejer hvilken ock sj\xc3\xa4lf har \xc3\xb6fwerf\xc3\xb6rdt och uppsatt: men Protocollet tillika ber\xc3\xa4tter, har det ej warit af s\xc3\xa4rdeles fasthet. Det r\xc3\xb6rde sig om ett ur med slagklocka f\xc3\xb6r enbart timslag, sj\xc3\xa4lva klockan tillverkades 1649 p\xc3\xa5 Meyerska styckgjuteriet i Stockholm. \xc3\x85r 1660 byttes urverket ut mot ett nytt som efter Slottet Tre Kronors brand 1697 kompletterades med ett fj\xc3\xa4rdedelsslagverk. Vid den tiden hade enbart Slottet Tre kronor slagverk f\xc3\xb6r fj\xc3\xa4rdedelstimmar. Det hade tystnat genom branden och Klara kyrkas kyrkor\xc3\xa5d besl\xc3\xb6t d\xc3\xa5 att kyrkans tornur skulle \xc3\xb6verta den funktionen._NEWLINE_P\xc3\xa5 1700-talet blev Christopher Polhem k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina tornur samt golv- och v\xc3\xa4ggur. De tillverkades p\xc3\xa5 Stj\xc3\xa4rnsunds manufakturverk i Stj\xc3\xa4rnsund. Ett av hans urverk visade tiden f\xc3\xb6r Maria Magdalena kyrkas tornur och \xc3\xa5terfinns idag i Tekniska Museet i Stockholm._NEWLINE_En mytomspunnen urmakare var Johan Tingl\xc3\xb6f, som \xc3\xa5r 1783 f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llde tornuret f\xc3\xb6r Eksh\xc3\xa4rads kyrka. N\xc3\xa4r f\xc3\xb6rsamlingen prutade p\xc3\xa5 det uppgjorda priset l\xc3\xa4r han ha utbrustit: "Ja, klockan skall g\xc3\xa5 utan vank och brist men n\xc3\xa4r jag d\xc3\xb6r skall hon st\xc3\xa5nda"! S\xc3\xa5 blev det, f\xc3\xb6rst 186 \xc3\xa5r senare gick klockan igen.\n_START_SECTION_\nTillverkare av mekaniska torn- och byggnadsur\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n mitten av 1700-talet underst\xc3\xb6dde den svenska regeringen urmakare f\xc3\xb6r att fr\xc3\xa4mja en inhemsk tillverkning av ur. Det resulterade i att en l\xc3\xa5ng rad skickliga urmakare etablerade sig i Stockholm. Bland dem m\xc3\xa4rks Johan Lindquist som efter utbildning i Paris kom till Stockholm. En annan var Johan Fredman, \xc3\xa5lderman i \xc3\xa4mbetet 1741-45 och 1748-52. Han, som genom Bellmans dikning blivit en bekant figur, var hovurmakare med alkoholproblem. Alla var specialiserade p\xc3\xa5 att tillverka fickur, bordspendyler och v\xc3\xa4ggur, men inga tornur. Dessa importerades huvudsakligen fr\xc3\xa5n Tyskland, England och Schweiz._NEWLINE_Kring 1800-talets slut fanns endast tv\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre tillverkare av mekaniska verk f\xc3\xb6r torn- och byggnadsur i Stockholm: Linderoths urfabrik vid Drottninggatan 28 och F.W. Tornberg urfabrik & urhandel vid Gustaf Adolfs torg 14. Kring sekelskiftet 1900 var l\xc3\xa4rotiden f\xc3\xb6r en tornurmakare tio \xc3\xa5r. Som s\xc3\xa5dan skulle man \xc3\xa4ven kunna laga alla slags klockor, utom fickur. L\xc3\xb6nen var d\xc3\xa5 25 kronor i veckan.\n_START_SECTION_\nTillverkare av elektriska torn- och byggnadsur\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1910-talet kom de f\xc3\xb6rsta elektriska urverken f\xc3\xb6r tornur, d\xc3\xa5 tyska AEG med filial vid Karduansmakargatan 9 \xc3\xa5terfinns i Stockholms adresskalender fr\xc3\xa5n 1914. Under 1920- och 1930-talen minskade uppdragen och produktionen av mekaniska tornur kraftigt och tornursverkstaden p\xc3\xa5 Linderoths urfabrik lades ner 1942._NEWLINE_Vid samma tid b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6retag som tillverkade elektriska urverk f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre ur ta \xc3\xb6ver marknaden. Till dem h\xc3\xb6rde det k\xc3\xa4nda T\xc3\xb6rebodaf\xc3\xb6retaget Westerstrand & S\xc3\xb6ner, ett annat var ASEA. ASEA tillverkade urverket f\xc3\xb6r bland annat Nordstjernanhusets byggnadsur vid Stureplan 3 och konstruerade NK-klockan, som monterades 1939 p\xc3\xa5 Telefontornet och 1954 flyttades till varuhuset NK:s tak. NK-klockan var p\xc3\xa5 sin tid Europas st\xc3\xb6rsta roterande klocka och neonskylt. \xc3\x84ven LM Ericsson producerade elektriska urverk, ett av dem finns kvar i form av fasaduret f\xc3\xb6r Svenska Handelsbankens filial vid Kungsgatan 1._NEWLINE_Idag \xc3\xa4r huvudsakligen Westerstrand urleverant\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Stockholms tunnelbana och pendelt\xc3\xa5g. Klockorna \xc3\xa4r centralstyrda och omst\xc3\xa4llningen mellan normaltid och sommartid sker automatiskt.\n_START_SECTION_\nFunktion och utseende\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta mekaniska tornuren drevs av lod (en tyngd) som m\xc3\xa5ste vevas upp med j\xc3\xa4mna mellanrum (cirka en vecka) samt en pendel som reglerade g\xc3\xa5ngen. Urverkens storlek varierar kraftigt. Klara kyrkas tornurs verk \xc3\xa4r cirka 2,5 meter l\xc3\xa5ngt och st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 ett stadigt betongfundament, medan Stockholm\xe2\x80\x93Roslagens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gars stationsur har ett cirka 0,5 meter brett verk, som st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ett eget st\xc3\xa5lstativ._NEWLINE_Finns flera urtavlor p\xc3\xa5 samma torn, som exempelvis p\xc3\xa5 kyrkor, drivs deras visare av ett och samma urverk via drivaxlar och en visarv\xc3\xa4xel. Det inneb\xc3\xa4r \xc3\xa4ven att samtliga fyra ur visar fel eller stannar om verket skulle kr\xc3\xa5ngla. Till undantagen h\xc3\xb6r Katarina kyrkas tornur som har fyra verk, ett till varje urtavla. Katarina kyrkas urverk g\xc3\xa5r med en noggrannhet av +/-1 sekund p\xc3\xa5 3 miljoner \xc3\xa5r eftersom det styrs via GPS av atomuret i Frankfurt._NEWLINE_Sj\xc3\xa4lva urtavlan gestaltades f\xc3\xb6rr i regel mycket genomarbetad. Formgivningen varierar och det finns knappt tv\xc3\xa5 likadana urtavlor p\xc3\xa5 Stockholms torn- och byggnadsur. De \xc3\xa4r en del av byggnadens arkitektur och \xc3\xa5terspeglar sin samtids stilriktning. Urtavlans olika tal fr\xc3\xa5n 1 till 12 anges ofta med romerska siffror, d\xc3\xa4r siffran "4" visas ibland med fyra streck, allts\xc3\xa5 "IIII" ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r korrekt "IV". Anledningen \xc3\xa4r av estetisk natur, man vill uppn\xc3\xa5 en optisk balans till siffran "VIII" som ligger mittemot. Ett av undantagen utg\xc3\xb6r Tyska kyrkans tornur, d\xc3\xa4r "IV" \xc3\xa5terges korrekt samt att siffrorna "IV", "V", "VI", "VII" och "VIII" \xc3\xa4r r\xc3\xa4ttv\xc3\xa4nda. P\xc3\xa5 Sankt Jacobs kyrkas urtavla och m\xc3\xa5nga andra st\xc3\xa5r dessa upp-och-ner. F\xc3\xb6r att kunna se tiden \xc3\xa4ven efter m\xc3\xb6rkrets inbrott, har m\xc3\xa5nga av Stockholms kyrkur numera urtavlor av genomskinligt glas, som belyses nattetid inifr\xc3\xa5n._NEWLINE_Medan romerska siffror p\xc3\xa5 kyrkornas tornur \xc3\xa4r vanliga finns det \xc3\xa4ven n\xc3\xa5gra mycket individuellt utformade urtavlor i Stockholm.  Stockholm\xe2\x80\x93Roslagens J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gars stationsur har ut\xc3\xb6ver romerska siffror \xc3\xa4ven astronomiska symboler f\xc3\xb6r Venus, Mars, Jupiter och Ceres. Nordstjernanhusets byggnadsur som gestaltades av arkitekt Ivar Tengbom uppvisar inga siffror alls utan allehanda sj\xc3\xb6fartsanknutna symboler som fartyg, ankare, treudd och naturligtvis en \xe2\x80\x9cnordstj\xc3\xa4rna\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 position f\xc3\xb6r siffran sex. Klockan p\xc3\xa5 Svenska Lifs hus vid Norrmalmstorg har inte heller n\xc3\xa5gra siffror. H\xc3\xa4r valde man ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6retagets namn \xe2\x80\x9cSVENSKA LIF\xe2\x80\x9d plus tv\xc3\xa5 symboler f\xc3\xb6r att komma upp i tolv tecken._NEWLINE_Moderna byggnadsur anv\xc3\xa4nds ut\xc3\xb6ver klockfunktion \xc3\xa4ven g\xc3\xa4rna som reklampelare. Exempel p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r NK-klockan, Aftonbladets klocka p\xc3\xa5 Centralpalatset och \xc3\x85hl\xc3\xa9nsklockan utanf\xc3\xb6r \xc3\x85hl\xc3\xa9ns S\xc3\xb6der. Den senare kr\xc3\xb6ns av en dalah\xc3\xa4st som skall p\xc3\xa5minna om f\xc3\xb6retagets ursprung i Dalarna. Ibland visas ut\xc3\xb6ver tiden \xc3\xa4ven annan information, som p\xc3\xa5 Katarinahissens digitalklocka, vilken v\xc3\xa4xlar mellan att visa tid och temperatur med hj\xc3\xa4lp av 768 lyspunkter._NEWLINE_K\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r Stockholms \xc3\xa4ldre tunnelbaneresen\xc3\xa4rer \xc3\xa4r det \xe2\x80\x9cklassiska\xe2\x80\x9d stationsuret d\xc3\xa4r urtavlan gestaltades funktionalistisk med enbart streck och utan siffror och en r\xc3\xb6d sekundvisare med rund skiva l\xc3\xa4ngst ut som skulle erinra om stinsens r\xc3\xb6da spade. Uret konstruerades ursprungligen 1944 av elektroingenj\xc3\xb6ren och industridesignern Hans Hilfiker f\xc3\xb6r Schweizerische Bundesbahnen och kallas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r Schweizer Bahnhofsuhr. Designen, som blev f\xc3\xb6rebild f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga andra stationsur, var framtagen f\xc3\xb6r att den resande skulle kunna avl\xc3\xa4sa tiden fr\xc3\xa5n l\xc3\xa5ngt h\xc3\xa5ll. Sekundvisaren hade j\xc3\xa4mn g\xc3\xa5ng men stannade upp 1,5 sekunder n\xc3\xa4r minutvisaren hoppade till n\xc3\xa4sta streck.\n_START_SECTION_\nNutid och framtid\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa5r 1990 av en brand (se Katarinabranden 1990) f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda tornuret f\xc3\xb6r Katarina kyrka rekonstruerades av ystadsf\xc3\xb6retaget M & E Ohlssons klockgjuteri, dock med ett modernt, elektriskt urverk. Numera styr digitaltekniken m\xc3\xa5nga av dagens moderna elektriska ur, men den analoga visningen med konventionella visare dominerar._NEWLINE_Brist p\xc3\xa5 underh\xc3\xa5ll och slitage har lett till att m\xc3\xa5nga \xc3\xa4ldre, mekaniska urverk f\xc3\xb6r torn- och byggnadsur har bytts ut mot elektriska verk. Att renovera ett gammalt mekaniskt urverk \xc3\xa4r dyrt och kr\xc3\xa4ver specialkompetens. Ibland f\xc3\xa5r det gamla verket st\xc3\xa5 kvar, men det h\xc3\xa4nder \xc3\xa4ven att det kasseras trots att det \xc3\xa4r en historisk del av byggnaden. Klassiska urverk g\xc3\xa5r inte att skydda genom exempelvis k-m\xc3\xa4rkning. Detta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande har kritiserats av bland andra Peter Borgelin,  ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r "De Gamla Urens V\xc3\xa4nner" i Malm\xc3\xb6 och medf\xc3\xb6rfattare till boken om G.W. Linderoths Urfabrik.'