b"\n_START_ARTICLE_\nSkepptuna socken\n_START_SECTION_\nAdministrativ historik\n_START_PARAGRAPH_\nSkepptuna socken har medeltida ursprung._NEWLINE_Vid kommunreformen 1862 \xc3\xb6vergick socknens ansvar f\xc3\xb6r de kyrkliga fr\xc3\xa5gorna till Skepptuna f\xc3\xb6rsamling och f\xc3\xb6r de borgerliga fr\xc3\xa5gorna till Skepptuna landskommun. Landskommunen ut\xc3\xb6kades 1952 och uppgick 1967 i M\xc3\xa4rsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun. 1998 gick Lunda f\xc3\xb6rsamling och Vidbo f\xc3\xb6rsamling upp i Skepptuna f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_1 januari 2016 inr\xc3\xa4ttades distriktet Skepptuna, med samma omfattning som Skepptuna f\xc3\xb6rsamling hade 1999/2000 och fick 1998, och vari detta sockenomr\xc3\xa5de ing\xc3\xa5r._NEWLINE_Socknen har tillh\xc3\xb6rt l\xc3\xa4n, f\xc3\xb6gderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Seminghundra h\xc3\xa4rad. De indelta soldaterna tillh\xc3\xb6rde Upplands regemente, Hundra H\xc3\xa4rads kompani samt Livregementets dragonk\xc3\xa5r, Livskvadronenen, livkompaniet.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nSkepptuna socken ligger nordost om Arlanda kring Lagga\xc3\xa5n och N\xc3\xa4rtuna\xc3\xa5n. Socknen \xc3\xa4r en \xc3\xb6ppen sl\xc3\xa4ttbygd med sm\xc3\xa4rre skogkl\xc3\xa4dda h\xc3\xb6jder.\n_START_SECTION_\nFornl\xc3\xa4mningar\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n brons\xc3\xa5ldern finns spridda gravr\xc3\xb6sen. Fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern finns 105 gravf\xc3\xa4lt n\xc3\xa5gra med stens\xc3\xa4ttningar. Det har funnits  20 runstenar, varav 11 \xc3\xa4r kvar. Av dessa finns sju i fast h\xc3\xa4ll, d\xc3\xa4ribland tre vid Hargs bro. S\xc3\xa4lnastenen har en versifierad inskrift.\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet skrevs 1287 Skieptunum och kommer fr\xc3\xa5n kyrkbyn. Efterleden \xc3\xa4r tuna, 'inh\xc3\xa4gnad'. F\xc3\xb6rleden inneh\xc3\xa5ller troligen skapt, 'st\xc3\xa5ng, spjutspets, skaft' och kan tolkas som en terr\xc3\xa4ngformation eller som en inbyggarbeteckning, 'de som bor p\xc3\xa5 den skaftliknande terr\xc3\xa4ngformationen' .\n_START_SECTION_\nVasa\xc3\xa4ttens urhem?\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5rden Vasa i Skepptuna kan vara en av de tidigaste stamg\xc3\xa5rdarna f\xc3\xb6r Vasa\xc3\xa4tten._NEWLINE_Vasa \xc3\xa4gdes redan p\xc3\xa5 1300-talet av Nils Kettilsson (Vasa) och \xc3\xa4rvdes i b\xc3\xb6rjan av 1400-talet av hans son riksdrotsen Kristiern Nilsson (Vasa) och efter hans d\xc3\xb6d 1442 sannolikt av sonen Karl Kristiernsson (Vasa) samt innehades av dennes son, biskop Kettil Karlsson (Vasa), som f\xc3\xb6r 620 mark s\xc3\xa5lde godset 1461 till brodern Erik Karlsson (Vasa). I ett bevarat brev fr\xc3\xa5n Kettil Karlsson (Vasa) till brodern Erik adresserar biskopen brevet till hans bror Erik Karlsson p\xc3\xa5 f\xc3\xa4dernegodset i Skefftuna._NEWLINE_Det har \xc3\xa4ven framf\xc3\xb6rts att Vasa\xc3\xa4tten rentav tog sitt namn efter g\xc3\xa5rden Vasa  n\xc3\xa5got som delvis har f\xc3\xa5tt st\xc3\xb6d genom att senare studier av \xc3\xa4ttens tidigare vapensk\xc3\xb6ld innan Gustav Vasa \xc3\xa4ndrade den, ingett tvivel p\xc3\xa5 att den ursprungligen skulle ha f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llt en stormvase."