b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Strand\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nStrand var son till b\xc3\xb6hmiska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar. I sena ton\xc3\xa5ren studerade han hos den k\xc3\xa4nde dokument\xc3\xa4rfotografen Lewis Hine p\xc3\xa5 Ethical Culture Fieldstone School. Det var under ett studiebes\xc3\xb6k med denna klass som Strand f\xc3\xb6rst bes\xc3\xb6kte 291 Art Gallery, som drevs av Stieglitz och Edward Steichen, d\xc3\xa4r utst\xc3\xa4llningar av arbete av framsynta modernistiska fotografer och m\xc3\xa5lare fick honom att ta sin fotografiska hobby p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre allvar._NEWLINE_Stieglitz skulle sj\xc3\xa4lv senare lyfta fram Strands arbeten i 291 Art Gallery, i sin fotografiska publikation Camera Work, och i sina konstverk i atelj\xc3\xa9n i Hieninglatzing. En del av dessa tidiga arbeten, som den v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda "Wall Street", experimenterade med formella abstraktioner p\xc3\xa5verkar av bland annat Edward Hopper och hans idiosynkratiska urbana vision. Andra av Strands verk speglar hans intresse f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4nda kameran som ett verktyg f\xc3\xb6r sociala reformer. Han var en av grundarna av foto The Photo League, en sammanslutning av fotografer som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade att anv\xc3\xa4nda sin konst f\xc3\xb6r att fr\xc3\xa4mja sociala och politiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden.\n_START_SECTION_\nFrankrike\n_START_PARAGRAPH_\nI juni 1949 l\xc3\xa4mnade Strand USA f\xc3\xb6r att presentera Native Land (1942) p\xc3\xa5 Karlovy Vary International Film Festival i Tjeckoslovakien. De \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende 27 \xc3\xa5ren av sitt liv spenderadede han i Orgeval, Frankrike, d\xc3\xa4r trots att han aldrig l\xc3\xa4rde sig spr\xc3\xa5ket, uppeh\xc3\xb6ll en imponerande, kreativ produktion, bitr\xc3\xa4dd av sin tredje fru, gotografkollegan Hazel Kingsbury Strand._NEWLINE_\xc3\x84ven om Strand \xc3\xa4r mest k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sina tidiga abstraktioner, tillkom efter \xc3\xa5terkomsten till stillbildsfotografering i hans senare period av livet n\xc3\xa5gra av hans mest betydande verk i form av sex b\xc3\xb6cker med \xe2\x80\x9dplatsportr\xc3\xa4tt\xe2\x80\x9d, s\xc3\xa5som Time in New England (1950), La France de Profil (1952), Un Paese (med fotografier av Luzzara och Po-dalen i Italien, Einaudi, 1955), Tir a\'Mhurain, Yttre Hebriderna (1962), Living Egypt (1969) och Ghana: an African Portrait (med kommentar av Basil Davidson, London, 1976).\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nTidpunkten f\xc3\xb6r Strands avresa till Frankrike sammanf\xc3\xb6ll med den f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rtalsr\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen mot hans v\xc3\xa4n Alger Hiss, som han uppr\xc3\xa4tth\xc3\xb6ll kontakt med till sin d\xc3\xb6d. \xc3\x84ven om han aldrig officiellt var medlem av kommunistpartiet, var m\xc3\xa5nga av hans medarbetare antingen partimedlemmar (James Aldridge, Cesare Zavattini) eller framst\xc3\xa5ende socialistiska f\xc3\xb6rfattare och aktivister (Basil Davidson). M\xc3\xa5nga av hans v\xc3\xa4nner var ocks\xc3\xa5 kommunister eller misst\xc3\xa4nktes vara s\xc3\xa5 (MP D.N. Pritt, filmregiss\xc3\xb6ren Joseph Losey, skotske poeten Hugh MacDiarmid, sk\xc3\xa5despelaren Alex McCrindle). Strand var ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra involverad i Frontier Films, en av mer \xc3\xa4n 20 organisationer som identifierades som "subversiva" och "oamerikanska" av USA:s justitieminister.'