b'\n_START_ARTICLE_\nJonas Apelblad\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nJohans Apelblad promoverades till filosofie kandidat i Uppsala 1749, och 1750 utn\xc3\xa4mndes han till docent i \xc3\xb6sterl\xc3\xa4ndska spr\xc3\xa5k. Han gav sid d\xc3\xa4refter iv\xc3\xa4g p\xc3\xa5 en utrikes resa genom Europa, under vilken han l\xc3\xa4t skriva en popul\xc3\xa4r reseskildring, f\xc3\xb6rst en resebeskrivning \xc3\xb6ver Pommern och Brandenburg 1757, och sedan en resebeskrivning \xc3\xb6ver Sachsen 1759. Den senare \xc3\xb6versattes senare \xc3\xa4ven till tyska. Vid sin hemkomst till Sverige utn\xc3\xa4mndes han till adjunkt i grekiska och hebreiska vid Uppsala universitet 1762 uts\xc3\xa5gs han till informator \xc3\xa5t prins Karl, samt att undervisa prinsessan Sophia Albertina, och erh\xc3\xb6ll 1763 titel av lagman. Han upph\xc3\xb6jdes 1766 till adligt st\xc3\xa5nd med namnet af Apelblad, men tog aldrig introduktion p\xc3\xa5 riddarhuset._NEWLINE_Enligt Svenskt biografiskt lexikon var Apelblads st\xc3\xb6rsta insats hans anonym- och pseudonymf\xc3\xb6rteckning \xc3\xb6ver svenska skribenter och f\xc3\xb6rfattare kallad Anonymi et pseudonymi Svedas (1488-1785). Den har varit en ov\xc3\xa4rderlig k\xc3\xa4lla f\xc3\xb6r senare forskare.'