b'\n_START_ARTICLE_\nLove Canal\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb6skandal\n_START_PARAGRAPH_\n1920 s\xc3\xa5ldes kanalen och den omgivande marken till staden Niagara Falls, som b\xc3\xb6rjade dumpa kemiskt avfall i kanalen. Man ans\xc3\xa5g att platsen var l\xc3\xa4mplig p\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6rekomsten av t\xc3\xa4ta lerlager. P\xc3\xa5 1940-talet och i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1950-talet gr\xc3\xa4vde f\xc3\xb6retaget Hooker Chemical and Plastics Corporation ned ca 22.000 ton giftigt avfall i omr\xc3\xa5det. 1952 upph\xc3\xb6rde dumpningen,  och man t\xc3\xa4ckte kanalen med ett drygt metertjockt lerlager. Senare, n\xc3\xa4r staden v\xc3\xa4xte kraftigt, ville den lokala skolstyrelsen bygga en skola i omr\xc3\xa5det, trots varningar. Den plats man valt f\xc3\xb6r skolbygget befanns vara ol\xc3\xa4mplig och man \xc3\xa4ndrade till en annan plats, som dock visade sig ligga direkt ovanp\xc3\xa5 ett lager med kemiskt avfall. Vid bygget f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde man d\xc3\xa4rmed en del av det skyddande lerlagret._NEWLINE_1957 byggdes avloppsledningar till ett omr\xc3\xa5de som skulle komma att byggas intill avfallsupplaget. D\xc3\xa4rmed anv\xc3\xa4nde man grus, vilket \xc3\xb6kade l\xc3\xa4ckaget av kemikalier._NEWLINE_Under p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r b\xc3\xb6rjade folk i omr\xc3\xa5det att m\xc3\xa4rka av problem med lukt och "substanser" som b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa4rkas i tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdarna.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4lsoproblem utreds\n_START_PARAGRAPH_\n1978 b\xc3\xb6rjade Lois Gibbs, ordf\xc3\xb6rande i Love Canals hus\xc3\xa4garf\xc3\xb6rening, att unders\xc3\xb6ka h\xc3\xa4lsotillst\xc3\xa5ndet bland de boende. Omr\xc3\xa5det hade en mycket h\xc3\xb6g f\xc3\xb6rekomst av cancer, och en alarmerande f\xc3\xb6rekomst av missbildningar bland nyf\xc3\xb6dda. Efter ytterligare efterforskningar fann Gibbs att omr\xc3\xa5det var utsatt f\xc3\xb6r kemiska risker p\xc3\xa5 grund av den n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna avfallstippen. D\xc3\xa4rp\xc3\xa5 inleddes en tre \xc3\xa5r l\xc3\xa5ng kamp f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5visa att avfallet nedgr\xc3\xa4vt av Hooker Chemical faktiskt var orsaken till h\xc3\xa4lsoproblemen. Under denna period m\xc3\xb6tte de boende motst\xc3\xa5nd b\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n Hooker Chemical (numera Occidental Petroleum) och fr\xc3\xa5n myndigheter g\xc3\xa4llande ansvarsfr\xc3\xa5gan. \xc3\x84ven bland de boende sj\xc3\xa4lva f\xc3\xb6rekom viss skepsis mot protesterna, vilket gjorde de aktiva frustrerade. Den skola som tidigt byggts i omr\xc3\xa5det l\xc3\xa5g dock inom sj\xc3\xa4lva tipp omr\xc3\xa5det och var tvungen att rivas. Emellertid ville varken skolstyrelsen eller kemif\xc3\xb6retaget erk\xc3\xa4nna ansvar._NEWLINE_1978 blev omr\xc3\xa5det \xc3\xa4ven k\xc3\xa4nt genom rapporter i amerikansk massmedia, och det omn\xc3\xa4mndes som en "h\xc3\xa4lsobomb". 7 augusti 1978 deklarerade president Jimmy Carter omr\xc3\xa5det som en n\xc3\xb6dsituation p\xc3\xa5 federal niv\xc3\xa5, och de som bodde n\xc3\xa4rmast avfallstippen blev evakuerade. Man hittade genom vetenskapliga unders\xc3\xb6kningar ett antal cancerframkallande \xc3\xa4mnen, fr\xc3\xa4mst bensen. 1980 fann man att inv\xc3\xa5nare i omr\xc3\xa5det drabbats av kromosomf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar. 21 maj 1980 deklarerade Jimmy Carter undantagstillst\xc3\xa5nd i omr\xc3\xa5det, och 700 hush\xc3\xa5ll evakuerades tillf\xc3\xa4lligt. Slutligen l\xc3\xb6ste staten in mer \xc3\xa4n 800 bost\xc3\xa4der och den amerikanska kongressen beslutade om Superfund, en lag som g\xc3\xb6r f\xc3\xb6rorenare skyldiga till ansvar (och en skattefinansierad fond f\xc3\xb6r de fall d\xc3\xa4r det inte g\xc3\xa5r att utr\xc3\xb6na vem som har ansvaret). De flesta hus i omr\xc3\xa5det kom att rivas. En del \xc3\xa4ldre inv\xc3\xa5nare p\xc3\xa5 \xc3\xb6stra sidan av omr\xc3\xa5det bor kvar. Fritidshus byggdes \xc3\xa4ven i b\xc3\xb6rjan av 1990-talet, l\xc3\xa4ngs ett staket som skiljer av mot det f\xc3\xb6rgiftade omr\xc3\xa5det. _NEWLINE_Occidental Petroleum st\xc3\xa4mdes och \xc3\xa5lades att betala 129 miljoner amerikanska dollar 1995. Reningen av det f\xc3\xb6rorenade omr\xc3\xa5det leddes av det kanadabaserade f\xc3\xb6retaget Conestoga-Rovers & Associates.\n_START_SECTION_\nI popul\xc3\xa4rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nLove Canal figurerar i romanen The Falls (2004, sv. Fallen) av Joyce Carol Oates. Milj\xc3\xb6skandalen omn\xc3\xa4mns \xc3\xa4ven i filmen Erin Brockovich, som bygger p\xc3\xa5 ett liknande verklighetsbaserat fall i Kalifornien.'