b'\n_START_ARTICLE_\nArne Garborg\n_START_PARAGRAPH_\nArne Garborg, (f\xc3\xb6dd Aadne Eivindsson Garborg), f\xc3\xb6dd 25 januari 1851 i Time kommun p\xc3\xa5 J\xc3\xa6ren, d\xc3\xb6d 14 januari 1924 i Asker, var en norsk f\xc3\xb6rfattare och publicist, gift med Hulda Garborg._NEWLINE_Garborg v\xc3\xa4xte upp i ett str\xc3\xa4ngt pietistiskt bondehem. Han blev f\xc3\xb6rst skoll\xc3\xa4rare i Ris\xc3\xb8r och b\xc3\xb6rjade d\xc3\xa4r skriva artiklar f\xc3\xb6r pressen. Senare \xc3\xb6vergav han l\xc3\xa4raryrket f\xc3\xb6r journalistiken. 1873 kom Garborg till Oslo f\xc3\xb6r att studera och v\xc3\xa4ckte samma \xc3\xa5r betydande uppm\xc3\xa4rksamhet genom en under signaturen G utgiven analys av Ibsens "Kejser og galileer". Han drogs snart in i Oslos publicistiska v\xc3\xa4rld, till en b\xc3\xb6rjan i en religi\xc3\xb6s moderat h\xc3\xb6gertidning, d\xc3\xa4r han bek\xc3\xa4mpade de moderna riktningarna, men drogs sm\xc3\xa5ningom till v\xc3\xa4nster, f\xc3\xb6rst i politiskt avseende. Han blev en doktrin\xc3\xa4r och aktiv f\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe f\xc3\xb6r nynorska (landsmaal) och b\xc3\xb6rjade 1877 ge ut "Fedraheimen, eit vikeblad aat det norske folket". H\xc3\xa4r s\xc3\xb6kte han h\xc3\xa4vda nynorskans ensamr\xc3\xa4tt till att utg\xc3\xb6ra det norska spr\xc3\xa5ket. Detta program utvecklade han n\xc3\xa4rmare i Den nynorske sprog- og nationalitetsbev\xc3\xa6gelse. I samma blad publicerade han \xc3\xa4ven sk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4ra texter._NEWLINE_Han f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade snart sin position \xc3\xa4ven i religi\xc3\xb6st avseende, och som ett f\xc3\xb6rsta resultat av hans nya radikala \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning, tillk\xc3\xa4mpad under inre allvarliga strider, skrevs ber\xc3\xa4ttelsen Ein fritenkjar (anonymt i "Fedraheimen", 1878, i bokform under f\xc3\xb6rfattarens verkliga namn 1881), d\xc3\xa4r han skildrar en frit\xc3\xa4nkares martyrium gentemot ett ortodoxt samh\xc3\xa4lle och en ortodox familj. Redan denna bok visade en sk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4r f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga, men tills vidare \xc3\xa4gnade sig Garborg dock inte \xc3\xa5t sk\xc3\xb6nlitteratur, utan arbetade som \xc3\xa4mbetsman i statsrevisionen och som politisk skribent p\xc3\xa5 v\xc3\xa4nsterkanten._NEWLINE_Men 1883 gav han ut romanen Bondestudentar ("Bondestudenter", 1886), vilken tillh\xc3\xb6r det mest betydande av den realistiska nordiska sk\xc3\xb6nlitteraturen p\xc3\xa5 1880-talet; s\xc3\xa4rskilt betydande som kulturhistorisk psykologi \xc3\xa4r denna m\xc3\xa4ktiga, fast\xc3\xa4n som roman n\xc3\xa5got tunga, boken om en norsk bondson som s\xc3\xa4ljer sin f\xc3\xb6rstf\xc3\xb6dslor\xc3\xa4tt som bonde f\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 fram till vad han anser vara l\xc3\xa4ttjans eldorado: den uniformerade byr\xc3\xa5kratin. Detta arbete f\xc3\xb6ljdes av Forteljingar og sogur (1884; "Ungdom", 1885), som inneh\xc3\xa5ller bland annat en humoristisk ber\xc3\xa4ttelse, riktad mot Bj\xc3\xb6rnsons handskemoral; vidare den starkt naturalistiska Mannfolk (1886), som utgjorde ett inl\xc3\xa4gg i den d\xc3\xa5varande norska "bohemlitteraturen", vidare den p\xc3\xa5 bokm\xc3\xa5l skrivna De uforsonlige (1888), en satirisk komedi, som angriper ackordens, opportunismens, kompromissens politik med s\xc3\xa4rskild udd mot vissa grupper av stortingsv\xc3\xa4nstern; den st\xc3\xb6rre romanen Hjaa ho mor (1890; dansk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning "Hos mama"), som gav en ganska tungt h\xc3\xa5llen, i alla detaljer realistisk skildring av en stackars mamsells tr\xc3\xb6stl\xc3\xb6sa, enformiga och f\xc3\xb6r frestelser utsatta liv. Av muntrare karakt\xc3\xa4r var de samma \xc3\xa5r utgivna Kolbotnbrev, d\xc3\xa4r Garborg med friskt lynne skildrade sitt vardagsliv uppe i den fj\xc3\xa4llhydda, dit han flyttat, sedan han, som 1883 blivit statsrevisor, av litter\xc3\xa4ra sk\xc3\xa4l fallit igenom vid statsrevisorsvalet 1887._NEWLINE_Vid denna tid genomgick han emellertid en kris. De religi\xc3\xb6sa problemen b\xc3\xb6rjade uppta hans tankar, och samtidigt intresserade han sig f\xc3\xb6r den s\xc3\xa5 kallade dekadenslitteraturen, som br\xc3\xb6t med naturalismen och i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r verklighetsskildringar satte poetisk st\xc3\xa4mningsrikedom som konstens fr\xc3\xa4msta m\xc3\xa5l. Hans v\xc3\xa4rlds\xc3\xa5sk\xc3\xa5dning f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrades, och den nya uppfattningen framtr\xc3\xa4dde i Tr\xc3\xa6tte m\xc3\xa6nd (1891), dagboksanteckningar av en halvgammal man, som genomg\xc3\xa5tt bohemens skeden och som nu ing\xc3\xa5r i sj\xc3\xa4lvpr\xc3\xb6vning och ger uttryck \xc3\xa5t sin livsleda; man f\xc3\xa5r dock inte s\xc3\xa4tta likhetstecken mellan huvudpersonen i "Tr\xc3\xa6tte m\xc3\xa6nd" och f\xc3\xb6rfattaren._NEWLINE_H\xc3\xa4refter f\xc3\xb6ljde en grupp skrifter, i vilka Garborg med fin sj\xc3\xa4lsm\xc3\xa5lning och k\xc3\xa4nslig uppfattning skildrade delvis sjukligt religi\xc3\xb6sa motiv: ber\xc3\xa4ttelsen Fred (1892), dramat L\xc3\xa6raren (1896) och ber\xc3\xa4ttelsen Den burtkomne faderen (1899; "Den borttappade fadern", 1903), h\xc3\xb6geligen intressanta bidrag till k\xc3\xa4nnedomen om bondens, s\xc3\xa4rskild den pietistiske v\xc3\xa4stlandsbondens religi\xc3\xb6sa \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning. Dessutom tog Garborg senare upp religi\xc3\xb6sa \xc3\xa4mnen i tv\xc3\xa5 versifierade dikter p\xc3\xa5 landsm\xc3\xa5l. Den ena \xc3\xa4r Haugtussa (1895), d\xc3\xa4r en "synsk" ung flicka, Veslem\xc3\xb8y, \xc3\xa4r huvudfiguren och med sitt omedelbara religi\xc3\xb6sa sinne sk\xc3\xa5dar f\xc3\xb6rborgade ting. Kring en tunn episk tr\xc3\xa5d \xc3\xa4r h\xc3\xa4r en f\xc3\xb6ljd st\xc3\xa4mningsbilder ur norskt allmogeliv och naturliv sammanfogad. En forts\xc3\xa4ttning h\xc3\xa4rav \xc3\xa4r I Helheim (1901), som l\xc3\xa4mnar ett slags norskt "inferno", d\xc3\xa4r Veslem\xc3\xb8y sk\xc3\xa5dar alla slags syndare och deras straff, ett allvarligt och djupt\xc3\xa4nkt diktverk, byggt p\xc3\xa5 Nemesistanken: allt beror p\xc3\xa5, om man tj\xc3\xa4nat goda eller onda makter; dikten saknar emellertid skarpare individualisering; allt m\xc3\xa5las gr\xc3\xa5tt i gr\xc3\xa5tt utan tillr\xc3\xa4cklig personifikation. 1904 utgav Garborg Knudaheibrev med en m\xc3\xa4ngd uttalanden i skilda sp\xc3\xb6rsm\xc3\xa5l._NEWLINE_Garborg, vars utveckling var ganska ovanlig, \xc3\xa4r en av den nordiska litteraturens djupaste. Han arbetade sig fram till sin \xc3\xa5sikt genom inre kval. Han var en utm\xc3\xa4rkt psykolog, en skarp satiriker, men han har knappast i vaggan f\xc3\xa5tt den omedelbara poesins, framf\xc3\xb6r allt inte fantasins, fadderg\xc3\xa5va, s\xc3\xa5 att han liksom m\xc3\xa5ste k\xc3\xa4mpa sig till sitt omr\xc3\xa5de. Av alla f\xc3\xb6rfattare p\xc3\xa5 norskt landsm\xc3\xa5l (nynorska) var han p\xc3\xa5 sin tid den mest betydande och den ende vars verk uppm\xc3\xa4rksammades utanf\xc3\xb6r Norden.\n_START_SECTION_\nArvet efter Garborg\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 2012 \xc3\xb6ppnades Nasjonalt Garborgsenter i Bryne i Time. Det ska vara ett l\xc3\xa4rocentrum f\xc3\xb6r Arne och Hulda Garborgs tankar och visioner.'