b'\n_START_ARTICLE_\nNelson Mandela\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt\n_START_PARAGRAPH_\nNelson Mandela f\xc3\xb6ddes i en tembu-xhosafamilj i den lilla byn Mvezo i Mthathadistriktet i Transkeiprovinsen. Hans far, Gadla Henry Mphakanyiswa, var r\xc3\xa5dgivare till thembukungen. Fadern var \xc3\xa4ven en nyckelfigur i Jongintaba Dalindyebos tilltr\xc3\xa4de till kungatronen, en tj\xc3\xa4nst som denne senare skulle \xc3\xa5terg\xc3\xa4lda genom att informellt adoptera Mandela efter faderns bortg\xc3\xa5ng n\xc3\xa4r Nelson var ung. Mandelas far hade fyra fruar, med vilka han fick fyra s\xc3\xb6ner och nio d\xc3\xb6ttrar. Nelson Mandela f\xc3\xb6ddes av Gadla Henry Mphakanyiswas tredje fru Nosekeni Fanny i vars hem han tillbringade en stor del av sin tidiga barndom._NEWLINE_Han v\xc3\xa4xte upp i den n\xc3\xa4rliggande byn Qunu och han blev vid sju \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder den f\xc3\xb6rsta medlemmen av sin familj som gick i skolan, och d\xc3\xa4r fick han f\xc3\xb6rnamnet "Nelson" av en metodistisk l\xc3\xa4rare, fr\xc3\xb6ken Mtingane. Mandelas far avled n\xc3\xa4r Mandela var nio \xc3\xa5r gammal, och regenten blev hans v\xc3\xa5rdnadshavare. Mandela skickades till en missionsskola som l\xc3\xa5g intill regentens palats, och efter en gammal sed blev han initierad i xhosastammen vid 16 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder. Mandela fortsatte sina studier vid Clarkebury Boarding Institute, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rst kom i kontakt med den v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska kulturen._NEWLINE_Vid 19 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder flyttade han till det wesleyanska universitetet i Fort Beaufort i Healdtown , d\xc3\xa4r han vid sidan om sina studier \xc3\xa4ven visade intresse f\xc3\xb6r boxning och l\xc3\xb6pning. Efter att ha klarat av sina universitetsstudier b\xc3\xb6rjade Mandela tillsammans med regentens son studera f\xc3\xb6r en filosofie kandidat-examen vid University of Fort Hare. Det var vid Fort Hare som Mandela f\xc3\xb6rst tr\xc3\xa4ffade Oliver Tambo._NEWLINE_Vid slutet av sitt andra \xc3\xa5r i Fort Hare blev Nelson Mandela inblandad i en bojkott mot universitetets studentr\xc3\xa5d, och han ombads l\xc3\xa4mna universitetet. En kort tid senare meddelade regenten att han ordnat f\xc3\xb6r Mandela och regentens son att ing\xc3\xa5 gifterm\xc3\xa5l med tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6r dem b\xc3\xa5da ok\xc3\xa4nda kvinnor. Mandela och regentens son besl\xc3\xb6t att fly till Johannesburg. N\xc3\xa4r de kom till Johannesburg fann Mandela arbete som gruvpolis vid en gruva, men denna anst\xc3\xa4llning avslutades n\xc3\xa4r det framkom att Mandela var p\xc3\xa5 rymmen. Mandela lyckades d\xc3\xa4refter f\xc3\xa5 arbete som assistent vid en juridisk byr\xc3\xa5 tack vare sin v\xc3\xa4n Walter Sisulu som var jurist vid samma byr\xc3\xa5. Under denna tid f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llde Mandela sina studier via korrespondens med University of South Africa (UNISA), varefter han kunde p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja studier i juridik vid University of Witwatersrand.\n_START_SECTION_\nPolitisk aktivism\n_START_PARAGRAPH_\nSom ung universitetsstudent blev Nelson Mandela inblandad i den politiska oppositionen mot den vita minoritetsregeringens f\xc3\xb6rnekande av politiska, sociala och ekonomiska r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r Sydafrikas svarta majoritetsbefolkning. Mandela blev medlem i ANC 1942 och tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare gick Mandela tillsammans med sina n\xc3\xa4ra v\xc3\xa4nner Walter Sisulu och Oliver Tambo med i ANC Youth League._NEWLINE_Efter det boer-dominerade partiet Nasionale Partys seger i valet 1948 och det partiets politik f\xc3\xb6r rassegregering som gick under namnet apartheid blev Nelson Mandela en f\xc3\xb6rgrundsfigur f\xc3\xb6r ANC:s motst\xc3\xa5ndskampanj 1952 och f\xc3\xb6r folkkongressen \xc3\xa5r 1955, vars antagande av en frihetsstadga blev den fundamentala grunden f\xc3\xb6r antiapartheidkampen. Under denna tid drev Mandela tillsammans med Oliver Tambo juristbyr\xc3\xa5n Mandela and Tambo som gav juridisk r\xc3\xa5dgivning utan ers\xc3\xa4ttning eller till en l\xc3\xa5g kostnad f\xc3\xb6r mindre bemedlade svarta sydafrikaner._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av kampen mot apartheid var Nelson Mandela engagerad i icke-v\xc3\xa5ldsamt motst\xc3\xa5nd. Mandela blev tillsammans med cirka 150 andra m\xc3\xa4nniskor arresterad den 5 december 1956 och han \xc3\xa5talades f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri. R\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen varade mellan 1956 och 1961, men slutade med att alla \xc3\xa5talade friades. Mellan 1952 och 1959 upplevde ANC konkurrens n\xc3\xa4r en ny generation svarta aktivister som kallades f\xc3\xb6r afrikanisterna uppenbarade sig i townships och kr\xc3\xa4vde mer drastiska \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder mot National Party. ANC-ledarskapet, som bestod av Albert Luthuli, Oliver Tambo och Walter Sisulu, upplevde att konflikten med regimen h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att trappas upp samt att ANC:s st\xc3\xa4llning som en samlande kraft var hotad. Som en konsekvens st\xc3\xa4rkte de organisationen genom att alliera sig med sm\xc3\xa5 politiska partier som f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dde minoriteter best\xc3\xa5ende av vita, f\xc3\xa4rgade och indier f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ett bredare st\xc3\xb6d \xc3\xa4n afrikanisterna. Men 1955 \xc3\xa5rs frihetsstadga och konferensen i Kliptown blev f\xc3\xb6rl\xc3\xb6jligad av afrikanisterna f\xc3\xb6r att den till\xc3\xa4t den 100\xc2\xa0000 medlemmar starka organisationen att f\xc3\xb6rvisas till en enda r\xc3\xb6st i en allians (kongressalliansen) i vilken fyra av de fem generalsekreterarna var medlemmar i det i hemlighet \xc3\xa5terbildade Sydafrikanska kommunistpartiet (SACP)._NEWLINE_\xc3\x85r 1959 f\xc3\xb6rlorade ANC sina mest militanta anh\xc3\xa4ngare n\xc3\xa4r majoriteten av afrikanisterna, med finansiellt st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n Ghana och betydande st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n det Transvaalbaserade folket basotho br\xc3\xb6t sig loss fr\xc3\xa5n ANC f\xc3\xb6r att bilda Pan Africanist Congress (PAC) under Robert Sobukwe och Potlako Leballo. Efter massakern av PAC-anh\xc3\xa4ngare i Sharpeville i mars 1960 och f\xc3\xb6rbudet mot PAC och ANC inledde ANC och SACP liksom  African Resistance Movement (avf\xc3\xa4lliga liberaler) och PAC ett v\xc3\xa4pnat motst\xc3\xa5nd. Albert Luthuli, som kritiserats f\xc3\xb6r sin passivitet, blev \xc3\xa5sidosatt och ANC/SACP deltog i 1961 \xc3\xa5rs All-In African Conference d\xc3\xa4r partierna m\xc3\xb6tte upp f\xc3\xb6r att formulera en gemensam strategi mot apartheidregimen. Nelson Mandela utannonserade vid det tillf\xc3\xa4llet bildandet av Umkhonto we Sizwe (ungef\xc3\xa4r Nationens spjut, ofta f\xc3\xb6rkortat MK), som hade den judiska gerillar\xc3\xb6relsen, Irgun som f\xc3\xb6rebild. MK hade Nelson Mandela och Denis Goldberg, Lionel Bernstein och Harold Wolpe som ledare._NEWLINE_Nelson Mandela l\xc3\xa4mnade vid den tiden Sydafrika f\xc3\xb6r att tr\xc3\xa4ffa andra afrikanska ledare i Algeriet och p\xc3\xa5 andra platser p\xc3\xa5 kontinenten. Han blev \xc3\xb6verraskad n\xc3\xa4r han uppt\xc3\xa4ckte att det utanf\xc3\xb6r Sydafrika fanns ett stort st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r PAC och en djup \xc3\xb6vertygelse om att ANC var en liten xhosastam som manipulerades av vita kommunister. Mandela \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Sydafrika med m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttningen att \xc3\xa5ter h\xc3\xa4vda de afrikanska nationalisternas st\xc3\xa4llning i kongressalliansen. Det spekuleras i att Mandelas \xc3\xb6verl\xc3\xa4ggningar med kommunisternas ledare i denna fr\xc3\xa5ga ledde till r\xc3\xb6jandet av var Mandela befann sig och att han arresterades.\n_START_SECTION_\nSydafrikas president\n_START_PARAGRAPH_\nSydafrikas f\xc3\xb6rsta demokratiska val d\xc3\xa4r hela befolkningen fick r\xc3\xb6sta \xc3\xa4gde rum den 27 april 1994. African National Congress fick en majoritet av r\xc3\xb6sterna i valet, och Nelson Mandela blev som ledare f\xc3\xb6r ANC landets f\xc3\xb6rsta svarta president. Mandela valde den f\xc3\xb6rre apartheidpresidenten och fredsprisvinnaren F. W. de Klerk som sin vicepresident i den samlingsregering som styrde Sydafrika under den interimistiska konstitution som g\xc3\xa4llde fram till 1999. Den 14 juni 1999 eftertr\xc3\xa4ddes han som president av den nye ANC-ledaren Thabo Mbeki._NEWLINE_Under Mandelas presidentskap skedde en \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng fr\xc3\xa5n apartheid och minoritetsstyre, och Mandela fick stor respekt f\xc3\xb6r sin insats b\xc3\xa5de vad g\xc3\xa4ller den inhemska och internationella f\xc3\xb6rsoningen. Men Mandelas regering blev ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r viss kritik, bland annat f\xc3\xb6r Sydafrikas invasion i Lesotho i september 1998. Vissa internationella organisationer var ocks\xc3\xa5 besvikna \xc3\xb6ver bristen p\xc3\xa5 sociala framsteg under Mandelas \xc3\xa4mbetsperiod, s\xc3\xa4rskilt avseende kampen mot spridningen av HIV-viruset och hanteringen av AIDS-pandemin._NEWLINE_Efter sin pensionering tog Nelson Mandela p\xc3\xa5 sig viss skuld f\xc3\xb6r misslyckandet med att hantera HIV/AIDS-pandemin och genom offentliga framtr\xc3\xa4danden f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte han dra uppm\xc3\xa4rksamhet till denna tragedi som drabbat Sydafrika s\xc3\xa4rskilt h\xc3\xa5rt.\n_START_SECTION_\nInternationell diplomati\n_START_PARAGRAPH_\nNelson Mandela medlade bland annat i konflikten mellan USA, Storbritannien och Libyen efter spr\xc3\xa4ngningen av Pan Am flight 103 \xc3\xb6ver Lockerbie i Skottland den 21 december 1988, d\xc3\xa4r 270 m\xc3\xa4nniskor dog. Mandela lyckades f\xc3\xa5 de tv\xc3\xa5 misst\xc3\xa4nkta g\xc3\xa4rningsm\xc3\xa4nnen st\xc3\xa4llda framf\xc3\xb6r en skotsk domstol, f\xc3\xb6rst genom att erbjuda att domstolsf\xc3\xb6rhandlingarna skulle h\xc3\xa5llas i Sydafrika, vilket avslogs av premi\xc3\xa4rminister John Major i november 1994. Tre \xc3\xa5r senare gav Mandela samma erbjudande till den nya premi\xc3\xa4rministern Tony Blair vid Mandelas statsbes\xc3\xb6k i Storbritannien i juli 1997. Vid ett m\xc3\xb6te f\xc3\xb6r samv\xc3\xa4ldets stats\xc3\xb6verhuvuden i Edinburgh i oktober 1997 varnade Mandela f\xc3\xb6r att ingen nation kunde vara offer, \xc3\xa5klagare och domare i samma m\xc3\xa5l. En kompromiss blev att r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngen skulle h\xc3\xa5llas vid milit\xc3\xa4rbasen Camp Zeist i Nederl\xc3\xa4nderna men under skotsk lag. I april 1999 b\xc3\xb6rjade Nelson Mandela att f\xc3\xb6rhandla med \xc3\xb6verste Muammar al-Gaddafi om \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnandet av de b\xc3\xa5da misst\xc3\xa4nkta Abdelbaset Ali Mohmed al-Megrahi och Lamin Khalifah Fhimah._NEWLINE_Efter en nio m\xc3\xa5nader l\xc3\xa5ng r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rkunnades dom i m\xc3\xa5let den 31 januari 2001. Fhimah friades men Megrahi blev f\xc3\xa4lld och d\xc3\xb6mdes till 28 \xc3\xa5r i ett skotskt f\xc3\xa4ngelse. Megrahis \xc3\xb6verklagande nekades i mars 2002 och Nelson Mandela bes\xc3\xb6kte honom i f\xc3\xa4ngelse den 10 juni 2002. Mandela kunde d\xc3\xa4refter avsl\xc3\xb6ja att Megrahi isolerades fr\xc3\xa5n de \xc3\xb6vriga f\xc3\xa5ngarna och inte hade n\xc3\xa5gon att prata med, vilket \xc3\xa4r en psykologisk p\xc3\xa5frestning f\xc3\xb6r den som m\xc3\xa5ste tj\xc3\xa4na hela sitt f\xc3\xa4ngelsestraff i isolation. Mandela f\xc3\xb6reslog att Megrahi skulle flyttas till ett f\xc3\xa4ngelse i ett muslimskt land, eftersom det finns muslimska l\xc3\xa4nder som anses p\xc3\xa5litliga av v\xc3\xa4st och f\xc3\xb6r att det skulle underl\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r Megrahis familj att bes\xc3\xb6ka honom, exempelvis Marocko, Tunisien och Egypten. Efter bes\xc3\xb6ket flyttades Megrahi till Greenock jail och h\xc3\xa5lls inte l\xc3\xa4ngre i isolering.\n_START_SECTION_\nPensionering\n_START_PARAGRAPH_\nEfter sin tid som Sydafrikas president gick Nelson Mandela i pension 1999. Mandela valde efter sin pensionering att st\xc3\xb6dja flera organisationer som arbetar f\xc3\xb6r social r\xc3\xa4ttvisa och m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter. Han fick flera utm\xc3\xa4rkelser, d\xc3\xa4ribland Order of Merit och Johanniterorden av Storbritanniens drottning Elizabeth II och Presidential Medal of Freedom av USA:s president George W. Bush._NEWLINE_Ett exempel p\xc3\xa5 Mandelas stora popularitet \xc3\xa4r att han vid sitt bes\xc3\xb6k i Kanada 1998 talade till en publik best\xc3\xa5ende av 45\xc2\xa0000 skolbarn i Rogers Centre SkyDome i Toronto. \xc3\x85r 2001 var han den andra m\xc3\xa4nniskan (och den f\xc3\xb6rste levande) som \xc3\xa4rades med att bli en kanadensisk hedersmedborgare (den f\xc3\xb6rste, Raoul Wallenberg, blev kanadensisk hedersmedborgare postumt).  Mandela var ocks\xc3\xa5 en av f\xc3\xa5 utl\xc3\xa4ndska medborgare som f\xc3\xa5tt utm\xc3\xa4rkelsen Honorary Companion of the Order of Canada, Kanadas h\xc3\xb6gsta utm\xc3\xa4rkelse._NEWLINE_\xc3\x85r 2001 fick Nelson Mandela \xc3\xa4ven diagnosen prostatacancer, och han genomgick en sju veckor l\xc3\xa5ng str\xc3\xa5lningsterapi mot sjukdomen._NEWLINE_\xc3\x85r 2003 angrep Mandela i flera tal George W. Bush f\xc3\xb6r USA:s utrikespolitik. Mandela insinuerade att president Bush kan ha motiverats av rasism n\xc3\xa4r han inte f\xc3\xb6ljde den linjen som F\xc3\xb6renta nationerna och dess generalsekreterare Kofi Annan drev i fr\xc3\xa5gan om ett krig mot Irak. "\xc3\x84r det f\xc3\xb6r att F\xc3\xb6renta nationernas generalsekreterare \xc3\xa4r en svart man? De gjorde aldrig s\xc3\xa5 n\xc3\xa4r generalsekreterarna var vita." l\xc3\xa4r Mandela ha sagt. Den kommentaren fick kritik, \xc3\xa4ven bland n\xc3\xa5gra av Mandelas starkaste anh\xc3\xa4ngare._NEWLINE_Senare under 2003 till\xc3\xa4t Mandela att hans namn anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r AIDS-kampanjen 46664 som uppkallats efter Mandelas gamla f\xc3\xa5ngnummer. Mandela uttryckte \xc3\xa4ven sitt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r den internationella kampanjen Make Poverty History, i vilken r\xc3\xb6relsen ONE Campaign \xc3\xa4r en del._NEWLINE_Vid 85 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder f\xc3\xb6rklarade Mandela i juni 2004 att han t\xc3\xa4nkte dra sig tillbaka fr\xc3\xa5n offentliga framtr\xc3\xa4danden p\xc3\xa5 grund av f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrad h\xc3\xa4lsa och f\xc3\xb6r att tillbringa mer tid med sin familj. Han gjorde dock undantag f\xc3\xb6r framtr\xc3\xa4danden i syfte att dra uppm\xc3\xa4rksamhet till kampen mot AIDS-pandemin. Han flyttade 2011 permanent fr\xc3\xa5n Johannesburg till sitt hus i uppv\xc3\xa4xtbyn Qunu, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rklarade att han ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6nskade begravas. Hans son Makgatho Mandela dog av AIDS den 6 januari 2005 och \xc3\xa4r begraven p\xc3\xa5 familjens gravplats i Qunu._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av juli 2008 meddelade George W. Bush att han \xc3\xa4mnade att ta bort Nelson Mandela och ANC fr\xc3\xa5n USA:s terrorlista, n\xc3\xa5got som genomf\xc3\xb6rdes senare samma \xc3\xa5r. Detta efter p\xc3\xa5tryckningar fr\xc3\xa5n bland andra utrikesminister Condoleezza Rice, som kommenterade situationen s\xc3\xa5 h\xc3\xa4r: "[det \xc3\xa4r] r\xc3\xa4tt genant att beh\xc3\xb6va nonchalera min motpart, Sydafrikas utrikesminister, f\xc3\xb6r att inte tala om Nelson Mandela".\n_START_SECTION_\nPrivat\n_START_PARAGRAPH_\nNelson Mandela var gift tre g\xc3\xa5nger. Det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa4ktenskapet var med Evelyn Ntoko Mase, som ocks\xc3\xa5 h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n Transkei i Sydafrika. Paret tr\xc3\xa4ffades i Johannesburg och fick fyra barn: s\xc3\xb6nerna Madiba Thembekile (1946\xe2\x80\x931969, d\xc3\xb6d i bilolycka) och Makgatho (1950\xe2\x80\x932005, d\xc3\xb6d i AIDS) och d\xc3\xb6ttrarna Makaziwe (1947\xe2\x80\x931948) och Makaziwe (f\xc3\xb6dd 1953). Mandelas l\xc3\xa5nga fr\xc3\xa5nvaro, hans h\xc3\xa4ngivenhet till frihetskampen och hennes tillit till Jehovas Vittnen som var neutral till den politiska kampen ledde till att paret gick skilda v\xc3\xa4gar 1957._NEWLINE_Mandelas andra fru var Winnie Madikizela-Mandela som ocks\xc3\xa5 h\xc3\xa4rstammade fr\xc3\xa5n Transkei. De tr\xc3\xa4ffades i Johannesburg d\xc3\xa4r hon var stadens f\xc3\xb6rsta svarta socialarbetare. Senare skulle Winnie Mandelas familjeband slitas av samma konflikt som hems\xc3\xb6kte landet under samma period; samtidigt som hennes make satt f\xc3\xa4ngslad p\xc3\xa5 Robben Island f\xc3\xb6r terrorism och landsf\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri utn\xc3\xa4mndes Winnies far till jordbruksminister i Transkei. \xc3\x84ktenskapet slutade i separation i april 1992 och i skilsm\xc3\xa4ssa i mars 1996. De fick tv\xc3\xa5 d\xc3\xb6ttrar tillsammans._NEWLINE_P\xc3\xa5 sin 80-\xc3\xa5rsdag gifte sig Mandela med Gra\xc3\xa7a Machel, \xc3\xa4nkan till Mo\xc3\xa7ambiques president Samora Machel, som omkommit i en flygkrasch 12 \xc3\xa5r tidigare. De var gifta fram till Mandelas d\xc3\xb6d 2013.\n_START_SECTION_\nFilmatiseringar\n_START_PARAGRAPH_\nNelson Mandelas liv har filmatiserats flera g\xc3\xa5nger. \xc3\x85r 2009 gjorde regiss\xc3\xb6ren Clint Eastwood filmen Invictus \xe2\x80\x93 de o\xc3\xb6vervinneliga om Mandela och det sydafrikanska rugbylandslaget Springboks. Mandela spelades av Morgan Freeman. Nelson Mandela hade 15 \xc3\xa5r tidigare vid en presskonferens uppgett att han ville se Freeman i huvudrollen som sig sj\xc3\xa4lv, men detta g\xc3\xa4llde egentligen hans sj\xc3\xa4lvbiografi Den l\xc3\xa5nga v\xc3\xa4gen till frihet. Freeman f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ocks\xc3\xa5 under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r f\xc3\xa5 till en filmatisering av boken, men misslyckades. I st\xc3\xa4llet filmatiserade Justin Chadwick boken under titeln Mandela: Long Walk to Freedom i en sydafrikansk/brittisk samproduktion, d\xc3\xa4r landsmannen Idris Elba portr\xc3\xa4tterade Mandela. Filmen hade en begr\xc3\xa4nsad urpremi\xc3\xa4r i USA den 29 november 2013.'