b'\n_START_ARTICLE_\nDen svenska legalf\xc3\xb6rskrivningen 1965\xe2\x80\x931967\n_START_PARAGRAPH_\nDen svenska legalf\xc3\xb6rskrivningen 1965\xe2\x80\x931967 \xc3\xa4r det program f\xc3\xb6r legalf\xc3\xb6rskrivning som fanns i Stockholm fr\xc3\xa5n april 1965 d\xc3\xa4r man delade ut narkotika till missbrukare. Syftet var delvis medicinskt, men man argumenterade ocks\xc3\xa5 att programmet skulle stabilisera programdeltagarnas sociala situation. Bland annat engagerades sig tidningen Expressen starkt f\xc3\xb6r projektet innan det startades. Deltagarna var i regel kriminellt belastade personer, d\xc3\xa4r tanken var att m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r dessa att bryta med sin kriminella livsstil. Man misslyckades dock: Utdelningen preparat var frikostig och det f\xc3\xb6rekom dessutom ett stort l\xc3\xa4ckage av narkotika till personer som inte var deltagare i programmet. N\xc3\xa5gon kontrollgrupp fanns inte. Detta ledde till att projektet blev mycket kontroversiellt och det fick slutligen l\xc3\xa4ggas ned i maj 1967 efter att en kvinna - som inte ingick i projektet - d\xc3\xb6tt av en \xc3\xb6verdos p\xc3\xa5 grund av att hon intagit ett preparat som antogs komma fr\xc3\xa5n en person som deltagit i projektet. _NEWLINE_Den d\xc3\xa5varande polisl\xc3\xa4karen Nils Bejerot s\xc3\xa5g till att det samlandes in uppgifter om hur m\xc3\xa5nga gripna som hade sprutm\xc3\xa4rken f\xc3\xb6re, under och efter programmet. Han skrev en doktorsavhandling d\xc3\xa4r han anv\xc3\xa4nde insamlade uppgifter om sprutm\xc3\xa4rken hos intagna p\xc3\xa5 h\xc3\xa4ktet i Stockholm som en viktig k\xc3\xa4lla. De slutsatser han drog utifr\xc3\xa5n de data han skaffat sig, var att experimentet under \xc3\xa5r 1965-1967 direkt bidrog till att underbl\xc3\xa5sa den florerande missbruksepidemin. Indirekt hade givetvis det samh\xc3\xa4llsklimat som till\xc3\xa4t projektet inverkan, menade han vidare._NEWLINE_Den snabba \xc3\xb6kningstakten f\xc3\xb6r injektionsmissbrukare br\xc3\xb6ts fr\xc3\xa5n och med \xc3\xa5r 1968. Bejerot h\xc3\xa4vdade att sk\xc3\xa4rpt lagstiftning, \xc3\xb6kade polisinsatser(speciellt f\xc3\xb6rsta halv\xc3\xa5ret 1969) samt gripandet av en storsmugglare av amfetamin bidrog till att hejda den snabba \xc3\xb6kningen och den kraftiga nedg\xc3\xa5ng av antalet arrestanter med stickm\xc3\xa4rken som kunde konstateras fr\xc3\xa5n och med \xc3\xa5r 1973 _NEWLINE_Projektet har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r figurerat i debatten om metadon och andra exempel p\xc3\xa5 program d\xc3\xa4r samh\xc3\xa4llet ger narkotika till narkomaner. Hans slutsatser kring projektet har dock ifr\xc3\xa5gasatts av andra forskare; som dels menar att effekterna sett \xc3\xb6ver en l\xc3\xa4ngre m\xc3\xa4tserie inte blir s\xc3\xa5 betydelsefulla; och dels att det r\xc3\xb6r sig om polisdata, som mer \xc3\xa4n att visa p\xc3\xa5 verkliga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i samh\xc3\xa4llet, visar p\xc3\xa5 polisens skiftande preferenser och prioriteringar.\n_START_SECTION_\nOm projektet\n_START_PARAGRAPH_\nProjektet v\xc3\xa4xte fram ur n\xc3\xa5gra l\xc3\xa4kares praktik, med st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n den d\xc3\xa5 inflytelserika organisationen RFHL och tidningen Expressen. Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan inneh\xc3\xb6ll projektet 10 personer som fick droger f\xc3\xb6rskrivet, mot slutet av 1965 var antalet uppe i 60. Under 66 och 67 deltog 100 personer. De flesta kom fr\xc3\xa5n en kriminell subkultur och flera var nyutsl\xc3\xa4ppta fr\xc3\xa5n f\xc3\xa4ngelse. Drogerna som erbj\xc3\xb6ds var morfin, metadon men fr\xc3\xa4mst amfetamin._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var tio l\xc3\xa4kare delaktiga i projektet men fram mot slutet var bara en l\xc3\xa4kare kvar, en polisl\xc3\xa4kare i Stockholm vid namn Sven-Erik \xc3\x85hstr\xc3\xb6m som ocks\xc3\xa5 var medlem i RFHL. Under st\xc3\xb6rre delen av projektet var han den ende l\xc3\xa4karen som skrev ut droger till klienterna. F\xc3\xb6rskrivningen var frikostig, missbrukarna fick sj\xc3\xa4lva best\xc3\xa4mma dosen. Ibland kunde de ta med sig droger hem f\xc3\xb6r flera dagar och n\xc3\xa4r det var slut s\xc3\xa5 kunde de n\xc3\xa4r som helst komma och h\xc3\xa4mta mer. Denna liberala f\xc3\xb6rskrivning gjorde f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket kontroversiellt och halvv\xc3\xa4gs in i projektet, n\xc3\xa4r bara \xc3\x85hstr\xc3\xb6m och 155 patienter var kvar, l\xc3\xa4mnade RFHL projektet. Ingen av patienterna hade slutat att anv\xc3\xa4nda droger. Polisen fann regelbundet "legala droger" hos personer som inte tillh\xc3\xb6rde projektets deltagare och n\xc3\xa4r en 17-\xc3\xa5rig flicka, som inte var delaktig i projektet, blev hittad d\xc3\xb6d av en \xc3\xb6verdos av morfin och amfetamin tillhandah\xc3\xa5llet av en patient tog projektet abrupt slut._NEWLINE_Under de tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r som projektet varade hade fyra miljoner doser (15 kg) amfetamin och 600,000 doser opiater (3.3 kg) f\xc3\xb6rskrivits till 120 personer.\n_START_SECTION_\nEfter\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nDet var inte fr\xc3\xa5gan om n\xc3\xa5got organiserat vetenskapligt projekt och det fanns s\xc3\xa5ledes inga kontrollgrupper, n\xc3\xa5got som starkt begr\xc3\xa4nsar vilka slutsatser man kan dra. Flera av de f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringarna intr\xc3\xa4ffade dock inte, bland annat gick inte kriminaliteten ner, inte heller d\xc3\xb6dligheten. Den vanligaste f\xc3\xb6rklaringen till att projektet inte f\xc3\xb6ll v\xc3\xa4l ut grundar sig p\xc3\xa5 det s\xc3\xa4llsynt naiva f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4ttet mot yrkeskriminella drogmissbrukare. Efter\xc3\xa5t visade det sig att samma person som tillhandah\xc3\xa5llit droger och husrum \xc3\xa5t den unga flickan, hade varit med i en TV-debatt och d\xc3\xa4r sagt hur han skulle l\xc3\xa4gga av med kriminalitet och dra ner drogbruket till ett minimum, under projektet fick sen denna man 15,000 doser utskrivna, vilket \xc3\xa4r helt orimligt mycket f\xc3\xb6r en person. _NEWLINE_Nils Bejerot, en annan av Stockholms polisl\xc3\xa4kare, b\xc3\xb6rjade i upptakten till experimentet att ge sig in i narkotikadebatten. Han varnade f\xc3\xb6r att genomf\xc3\xb6ra legalf\xc3\xb6rskrivningen och n\xc3\xa4r den v\xc3\xa4l drog ig\xc3\xa5ng s\xc3\xa5g han till att sjuksk\xc3\xb6terskorna noga r\xc3\xa4knade hur m\xc3\xa5nga av de gripna som hade injektionsh\xc3\xa5l p\xc3\xa5 kroppen. \xc3\x84ven inom den vanliga sjukv\xc3\xa5rden, till ex vid infektionskliniken vid Roslagstulls sjukhus, samlades uppgifter om vilka patienter som var sprutnarkomaner. I Bejerots ordinarie arbetsuppgifter p\xc3\xa5 h\xc3\xa4ktet ingick att g\xc3\xb6ra en akut psykiatrisk/medicinsk bed\xc3\xb6mning av personer som h\xc3\xa4ktats. Det uppskattats att han under sin yrkeskarri\xc3\xa4r gjorde total cirka 10 000 s\xc3\xa5dana unders\xc3\xb6kningar av h\xc3\xa4ktade personer. Bejerot rapporter kom att bli argument f\xc3\xb6r att upph\xc3\xb6ra med den legala f\xc3\xb6rskrivningen av narkotika, att h\xc3\xb6ja straffen f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning och smuggling av narkotika och att f\xc3\xa5 mer resurser till att uppt\xc3\xa4cka och utreda narkotikabrott. Maximistraffen f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning och smuggling av narkotika h\xc3\xb6jdes avsev\xc3\xa4rt fr\xc3\xa5n 1969. Antalet anh\xc3\xa5llna f\xc3\xb6r narkotikabrott \xc3\xb6kade mycket kraftigt fr\xc3\xa5n och med \xc3\xa5r 1968 till 1546 st vilket kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med 189 anh\xc3\xa5llna \xc3\xa5r 1965. Fr\xc3\xa5n 1969 till och med 1971 anv\xc3\xa4nde polismyndigheterna en betydligt st\xc3\xb6rre andel av sina resurser \xc3\xa4n tidigare f\xc3\xb6r att hitta och utreda narkotikabrott f\xc3\xb6r att sedan \xc3\xa5r 1972-75 minska resurserna till n\xc3\xa4sta samma niv\xc3\xa5 som f\xc3\xb6re 1968. Under \xc3\xa5ttiotalet och senare refererades det ofta till effekterna av legalf\xc3\xb6rskrivningen 1965-1968 som ett argument mot bland annat utvidgad metadonbehandling som inte hade absolut drogfrihet som m\xc3\xa5l. _NEWLINE_I sin unders\xc3\xb6kning kunde Bejerot konstatera att frekvensen f\xc3\xb6r injektionsh\xc3\xa5l \xc3\xb6kat fr\xc3\xa5n 20% 1965 d\xc3\xa5 projektet startade till 25% 1966 och 33% 1967, f\xc3\xb6r att efter experimentet avslutats b\xc3\xb6rja sjunka n\xc3\xa5got. Antalet arrestanter med injektionsh\xc3\xa5l \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 231 st 1966 till 507 st \xc3\xa5r 1967. "Den dramatiska stegringen av missbruksfrekvensen", skrev Bejerot, "gick parallellt med en omfattande och intensiv propaganda f\xc3\xb6r en liberal narkotikapolitik, det tempor\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ket att oms\xc3\xa4tta denna politik i praktiken i form av s k "legal" f\xc3\xb6rskrivning och den mycket stora och starkt tendenti\xc3\xb6sa publiciteten kring denna verksamhet."_NEWLINE_Det v\xc3\xa4xande antalet missbrukare av centralstimulantia i Stockholm p\xc3\xa5 1960-talet och den v\xc3\xa4xande andelen missbrukare bland arrestanter betecknade Bejerot som en narkotikaepidemi och han tog sin statistik som int\xc3\xa4kt f\xc3\xb6r detta. I takt med att experimentet gick s\xc3\xa5g Bejerot bland annat hur de sprutinjicerade arrestanterna i genomsnitt inte bara blev fler utan \xc3\xa4ven yngre och \xc3\xa4ldre. Detta tolkade han s\xc3\xa5 som att nyrekryteringen \xc3\xb6kade bland yngre och att \xc3\xa4ldre missbrukare kunde h\xc3\xa5lla p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngre n\xc3\xa4r tillg\xc3\xa5ngen st\xc3\xa4rktes, s\xc3\xa5 n\xc3\xa4r "f\xc3\xb6rskrivningsverksamheten avvecklades och en restriktiv narkotikapolitik \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4mpades s\xc3\xa5ledes missbruksutvecklingen omedelbart." _NEWLINE_Debatten om sprutmissbrukarna ledde till en kraftig h\xc3\xb6jning av straffen f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning och smuggling av narkotika samt att polisen fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1969 och ett par \xc3\xa5r fram\xc3\xa5t avsatte mer resurser f\xc3\xb6r denna typ av brott.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nKritik mot Bejerots tes har framlagts av bland annat fr\xc3\xa5n kriminologerna Leif Lenke och B\xc3\xb6rje Ohlsson som i olika skrifter kritiserat Bejerot f\xc3\xb6r att han drog s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende slutsatser fr\xc3\xa5n polisstatistik. De p\xc3\xa5pekar att det \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt att s\xc3\xa4ga n\xc3\xa5got om huruvida andelen gripna med stickm\xc3\xa4rken reflekterar reella sociala skeenden eller bara \xc3\xa4r en konsekvens av polisens prioriteringar och enskilda polisers inst\xc3\xa4llning. _NEWLINE_De h\xc3\xa4vdar ocks\xc3\xa5 att Bejerot v\xc3\xa4grade se till andra viktigare orsaker n\xc3\xa4r han tolkade sin statistiska serie, att man s\xc3\xa5ledes inte skall utg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n att missbruket p\xc3\xa5verkas av skillnader i narkotikapolitik. Bland annat h\xc3\xa4vdar de att den viktigaste orsaken till att andelen stickm\xc3\xa4rken \xc3\xb6kade under 1965 snarare var de mer allm\xc3\xa4nna trender som fanns. Narkotikabruk hade b\xc3\xb6rjat spridas redan innan 60-talet, en spridning som med accelererande takt p\xc3\xa5gick under hela 1960-talet och s\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 i stora delar av v\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden oberoende av hur h\xc3\xa5rd narkotikapolitiken var. S\xc3\xa5ledes h\xc3\xa4var Lenke och Olsson att Bejerots stickm\xc3\xa4rksunders\xc3\xb6kningar snarare speglar den allm\xc3\xa4nna \xc3\xb6kningen, snarare \xc3\xa4n ett begr\xc3\xa4nsat experiment. _NEWLINE_De h\xc3\xa4nvisar slutligen till den norske sociologen Ole-J\xc3\xb6rgen Skog, som kritiserat och avf\xc3\xa4rdat de slutsater Bejerot drar av sin statistikserie p\xc3\xa5 metodologiska grunder genom modern statistisk analys: enligt Box-Jenkins metod f\xc3\xb6r att analysera korrelation \xc3\xb6ver tid \xc3\xa4r de p\xc3\xa5talade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna i \xc3\xb6kningstakten under projektet f\xc3\xb6r sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att vara statistiskt s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4llda. Det in g\xc3\xa5r inte att s\xc3\xa4ga att det \xc3\xa4r n\xc3\xa5got annat \xc3\xa4n underliggande trenden som har inverkan. Det fanns kritik mot Bejerots slutsatser redan n\xc3\xa4r Bejerot la fram sin doktorsavhandling. Under disputationen opponerade sig RFHL och delade ut stencilerade blad till alla \xc3\xa5h\xc3\xb6rare med sina argument Betygsn\xc3\xa4mnden trodde mer p\xc3\xa5 Bejerots tolkning av statistiken och godk\xc3\xa4nde hans doktorsavhandling med \xc3\xb6verbetyg.'