b'\n_START_ARTICLE_\nTjurk\xc3\xb6 stenhuggeri\n_START_PARAGRAPH_\nTjurk\xc3\xb6 stenhuggeri \xc3\xa4r ett stenhuggeri p\xc3\xa5 \xc3\xb6n Tjurk\xc3\xb6._NEWLINE_Tjurk\xc3\xb6 \xc3\xa4r en \xc3\xb6 som tillsammans med de st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna Hassl\xc3\xb6, Asp\xc3\xb6, Sturk\xc3\xb6 och Senoren \xc3\xa4r en rad av \xc3\xb6ar utanf\xc3\xb6r Karlskrona. Dessa \xc3\xb6ar ans\xc3\xa5gs vara ett l\xc3\xa4mpligt och l\xc3\xa4ttf\xc3\xb6rsvarat omr\xc3\xa5de f\xc3\xb6r en stor \xc3\xb6rlogsbas, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anlades Karlskrona p\xc3\xa5 Tross\xc3\xb6 \xc3\xa5r 1680. M\xc3\xa5nga av Karlskronas byggnadsverk \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rda med byggsten fr\xc3\xa5n Tjurk\xc3\xb6. Dessa byggnader var kronans anl\xc3\xa4ggningar p\xc3\xa5 Kungsholmen liksom dockbyggnader p\xc3\xa5 \xc3\xb6rlogsvarvet. Den tidiga b\xc3\xb6rjan som Blekinges stenindustri fick har sin f\xc3\xb6rklaring fr\xc3\xa4mst i n\xc3\xa4rheten till Tyskland, och dess beroende av granit under 1800-talets andra del. Den preussiska, sedermera tyska fortifikationen beh\xc3\xb6vde denna sorts sten f\xc3\xb6r att uppf\xc3\xb6ra denna tids f\xc3\xa4stningar, kanaler och hamnar. Det var just Tyskland som gav stenhuggeriet en skjuts fram\xc3\xa5t. Det var \xc3\xa4ven Tyskland som gjorde dem stora p\xc3\xa5 den europeiska marknaden. Detta p\xc3\xa5 grund av ett stort behov av \xc3\xb6ns sten. P\xc3\xa5 den gamla fiskar\xc3\xb6n Tjurk\xc3\xb6, som hade den b\xc3\xa4sta platsen f\xc3\xb6r handel, b\xc3\xb6rjade ett stort industrisamh\xc3\xa4lle v\xc3\xa4xa fram. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r b\xc3\xb6rjade man bryta sten under den industriella revolutionen, och \xc3\xb6n blev snabbt en betydande del i Europas handel. Tjurk\xc3\xb6 b\xc3\xb6rjade kallas "Stenhuggar\xc3\xb6n". \xe3\x80\x80\n_START_SECTION_\nStenhuggarens levnadsvillkor\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Tjurk\xc3\xb6 b\xc3\xb6rjade man hugga sten redan p\xc3\xa5 1700-talet. Stenhuggarna kom fr\xc3\xa5n olika platser. Alla hade olika bakgrunder. N\xc3\xa4r man som bonde fick brist p\xc3\xa5 n\xc3\xa4ringsrik jord hade man sv\xc3\xa5rt att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sin familj. Man fick ist\xc3\xa4llet bege sig till stenbrotten, d\xc3\xa4r man fick bryta sten i utbyte mot en hygglig l\xc3\xb6n. I arbetsgivarens kaserner fanns det m\xc3\xb6jligheter f\xc3\xb6r arbetarna att bo med sina familjer. Som stenhuggare str\xc3\xa4vade man efter att bo i ett eget hus med hustru och barn. Idag \xc3\xa4r dessa tr\xc3\xa4hus karakteristiska f\xc3\xb6r Tjurk\xc3\xb6, vilket \xc3\xb6kar turismen p\xc3\xa5 \xc3\xb6n. Under 1870-talet blev det en kraftig \xc3\xb6kning av antalet arbetare. F\xc3\xb6retaget var tvunget att uppf\xc3\xb6ra bost\xc3\xa4der i ett hastigt tempo, d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att arbetarna kom fr\xc3\xa5n hela landet och beh\xc3\xb6vde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en bostad. \xc3\x85r 1879 hade Tjurk\xc3\xb6 stenhuggeri byggt \xc3\xa5tta kaserner. I genomsnitt var det sex stycken l\xc3\xa4genheter i varje. Varje bostad hade ett k\xc3\xb6k. Detta gjorde att familjen l\xc3\xa4ttare kunde klara sig sj\xc3\xa4lv. Med denna samh\xc3\xa4llsnytta kunde f\xc3\xb6retaget hyra ut bost\xc3\xa4der till sina anst\xc3\xa4llda f\xc3\xb6r en billig penning per m\xc3\xa5nad. F\xc3\xb6retaget kunde nu erbjuda samh\xc3\xa4llet nya bost\xc3\xa4der d\xc3\xa5 hyran p\xc3\xa5 den tiden var 4-6 kronor f\xc3\xb6r enrumsl\xc3\xa4genheter. Om denna m\xc3\xb6jlighet skulle finnas idag hade kostnaden varit upp till 4000 kr. D\xc3\xa5 tillkommer el och v\xc3\xa4rme. Ett enda rum skulle r\xc3\xa4cka till en familj med 12 barn. F\xc3\xb6retaget utnyttjade \xc3\xa4ven barnens arbetskraft i stenbrotten. Det fanns b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r- och nackdelar med denna arbetstills\xc3\xa4ttning. Barnen kom snabbt ut p\xc3\xa5 arbetsmarknaden. P\xc3\xa5 sikt hade detta kunnat bli ett problem f\xc3\xb6r v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rden i Sverige. De framtida utmaningarna med en \xc3\xa5ldrande befolkning hade kr\xc3\xa4vt incitament f\xc3\xb6r att jobba l\xc3\xa4ngre upp i \xc3\xa5ldrarna. Nackdelen \xc3\xa4r att barnkonventionen inte f\xc3\xb6ljs. Prestationen i skolan f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mras, d\xc3\xa5 barnet tillbringar f\xc3\xb6r mycket tid p\xc3\xa5 arbetet. \xc3\x84ven barnets psyke f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mras. Det fanns alltid sm\xc3\xa5jobb d\xc3\xa4r de kunde g\xc3\xb6ra nytta. En del barn kunde redan vid 8-9 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder sl\xc3\xa5 kilh\xc3\xa5l och putsa sten. Direkt efter skolan fick de jobba i brotten. Som anst\xc3\xa4lld kunde man tj\xc3\xa4na 1 krona p\xc3\xa5 14 dagar om man var 10 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nFrans Herman Wolff\n_START_PARAGRAPH_\nFrans Herman Wolff fr\xc3\xa5n Tyskland \xc3\xb6ppnade \xc3\xa5r 1862 stenbrytning och detta blev startskottet p\xc3\xa5 stenhuggeriets unika m\xc3\xb6jligheter. Hans plan var att leverera en enorm m\xc3\xa4ngd byggstenar till tyska staten. Men marken tillh\xc3\xb6rde tjurk\xc3\xb6borna Carl Magnus och Sven Peterson. Frans Herman Wolff skrev ett k\xc3\xb6pekontrakt med mark\xc3\xa4garna. Centrum f\xc3\xb6r stenbrytningen blev herrg\xc3\xa5rden. Sedan \xc3\xb6kade f\xc3\xb6retaget stenbrytningen, och det kom senare att omfatta praktiskt taget hela \xc3\xb6n. F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6retaget skulle kunna bryta denna stora m\xc3\xa4ngd sten beh\xc3\xb6vdes r\xc3\xa4tt utrustning. Det viktigaste f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retaget var att de hade r\xc3\xa4tt antal arbetare, f\xc3\xb6r att arbetet gjordes f\xc3\xb6r hand. Verktygen som de anst\xc3\xa4llda hade var endast en hammare och en mejsel. \xc3\x85r 1876 \xc3\xb6kade f\xc3\xb6retaget arbetsstyrkan med 125 tyska och 75 italienska utl\xc3\xa4rda stenhuggare. Idag bor det \xc3\xa4ttlingar till italienarna p\xc3\xa5 Tjurk\xc3\xb6. De kan \xc3\xa5terber\xc3\xa4tta historien om de f\xc3\xb6rsta invandrarna p\xc3\xa5 Tjurk\xc3\xb6. Anledningen till att Tjurk\xc3\xb6 stenhuggeri anst\xc3\xa4llde invandrare var att de var experter inom detta omr\xc3\xa5de. Medan invandrarna utf\xc3\xb6rde sitt jobb f\xc3\xb6rmedlade de ocks\xc3\xa5 sin kunskap till resten av arbetarna. Mellan \xc3\xa5ren 1870-1890 var arbetsstyrkan 800 man. Nu hade f\xc3\xb6retaget det r\xc3\xa4tta antalet arbetare. Produktionen blev enorm och n\xc3\xa4r man som f\xc3\xb6retag betalade liten l\xc3\xb6n till sina anst\xc3\xa4llda, blev det en stor vinst f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retaget. B\xc3\xb6rjan av 1870-talet blev stenhuggeriets storhetstid. Detta i samband med gatun\xc3\xa4tets f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring samt utbyggnad av de tyska st\xc3\xa4derna. Det beh\xc3\xb6vdes obegr\xc3\xa4nsade m\xc3\xa4ngder av gatsten och Frans Herman Wolff hade beredskap att leverera den m\xc3\xa4ngd sten som kr\xc3\xa4vdes. Tidigare hade f\xc3\xb6retaget endast tillverkat byggsten. Stenarna blev nu i ett mindre format, men \xc3\xa5 andra sidan blev produktionen f\xc3\xb6rdubblad.\n_START_SECTION_\nEtt arbetstillf\xc3\xa4lle f\xc3\xb6r f\xc3\xa5ngar\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom stenhuggeriarbetet fick Tjurk\xc3\xb6 stenhuggeri ocks\xc3\xa5 forsla bort stensk\xc3\xa4rvor. F\xc3\xb6retaget anv\xc3\xa4nde de s\xc3\xa5 kallade plat\xc3\xa5vagnar f\xc3\xb6r att kunna transportera bort stenarna. Wolff tyckte att det blev f\xc3\xb6r dyrt n\xc3\xa4r det gick \xc3\xa5t f\xc3\xb6r mycket arbetskraft till detta \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Han fick id\xc3\xa9n att anst\xc3\xa4lla f\xc3\xa5ngar. Till den snabbt expanderande r\xc3\xb6relsen \xc3\xa5r kom 1872 ett viktigt tillskott av arbetskraft - f\xc3\xa5ngarna. Wolff sl\xc3\xb6t kontrakt med f\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdsstyrelsen om syssels\xc3\xa4ttning av Kronoarbetsk\xc3\xa5rens manskap p\xc3\xa5 Tjurk\xc3\xb6 stenhuggeri. De f\xc3\xa5ngar som anl\xc3\xa4nde var skyldiga till ringa brott, d\xc3\xa5 strafftiden var upp till 6 m\xc3\xa5nader. Det positiva med f\xc3\xa5ngar som arbetskraft, var att Frans Herman Wolff gav f\xc3\xa5ngarna en andra chans i samh\xc3\xa4llet. Arbetarna betalade skatt, vilket p\xc3\xa5verkade landets v\xc3\xa4lf\xc3\xa4rd. Att just stenhuggeri valdes som den mest l\xc3\xa4mpliga syssels\xc3\xa4ttningen, var att man som f\xc3\xb6retag hade en f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llning om hur man b\xc3\xa4st skulle kunna stimulera arbetslusten hos l\xc3\xb6sdrivare. Resten av de anst\xc3\xa4llda s\xc3\xa5g inte brottslingarna som vanliga arbetare, utan de behandlades med f\xc3\xb6rakt och fr\xc3\xa4mlingskap.\n_START_SECTION_\nNedg\xc3\xa5ngen\n_START_PARAGRAPH_\nFrans Hermann Wolff avled \xc3\xa5r 1886. Hans systerson Winter tog \xc3\xb6ver bolaget. Under 1900-talets b\xc3\xb6rjan blev stenhuggeriet alltmer os\xc3\xa4kert. August Palm och Kata Dahlstr\xc3\xb6m fick arbetarna vid f\xc3\xb6retaget att ansluta sig fackligt. D\xc3\xa5 arbetsgivarna ville s\xc3\xa4nka l\xc3\xb6nerna gick stenarbetarna ut i strejk. Konsekvenserna blev f\xc3\xa4rre arbetstillf\xc3\xa4llen. P\xc3\xa5 1880-talet hade det anlagts stenhuggerier i Karlshamnstrakten. Trots att l\xc3\xb6nsamheten f\xc3\xb6r denna sorts industri var mycket god och efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 sten st\xc3\xa4ndigt \xc3\xb6kade, gick Tjurk\xc3\xb6 tillbaka. L. O. Smith och A. K Fernstr\xc3\xb6m startade d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven denna sorts verksamhet p\xc3\xa5 Stern\xc3\xb6. Under de kommande tio \xc3\xa5ren gick Tjurk\xc3\xb6 miste om sin roll i svensk stenindustri. P\xc3\xa5 grund av den fullst\xc3\xa4ndiga avh\xc3\xa4ngigheten av den tyska marknaden blev f\xc3\xb6retaget ytterst konjunkturk\xc3\xa4nsligt. Konsekvenserna av detta blev att f\xc3\xb6retaget fick en oregelbunden syssels\xc3\xa4ttning, vilket drabbade de anst\xc3\xa4llda. Arbetarna fr\xc3\xa5n Tjurk\xc3\xb6 b\xc3\xb6rjade bege sig till Karlshamns stenhuggerier. Stenhuggarna fr\xc3\xa5n Tjurk\xc3\xb6 blev mottagna med \xc3\xb6ppna armar och tillg\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 granit var enorm i de nya bergsomr\xc3\xa5dena. Den stora epoken b\xc3\xb6rjade n\xc3\xa4rma sig sitt slut. Vid andra v\xc3\xa4rldskrigets b\xc3\xb6rjan 1939 var verksamheten nedlagd, d\xc3\xa5 exporten till Tyskland stoppades helt.'