b'\n_START_ARTICLE_\nBarents hav\n_START_PARAGRAPH_\nBarents hav \xc3\xa4r ett bihav till Norra ishavet, bel\xc3\xa4get mellan den nordligaste delen av europeiska fastlandet, Kolahalv\xc3\xb6n, Svalbard med den st\xc3\xb6rsta \xc3\xb6n Spetsbergen och Frans Josefs land samt Novaja Zemlja. V\xc3\xa4stgr\xc3\xa4nsen mot Norska havet anses vara en linje Spetsbergen-Bj\xc3\xb6rn\xc3\xb6n-Nordkap. Havsomr\xc3\xa5det har namngivits efter Willem Barents, holl\xc3\xa4ndsk uppt\xc3\xa4ckare i Arktis._NEWLINE_Det genomsnittliga vattendjupet \xc3\xa4r 200 meter. Vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till Norska r\xc3\xa4nnan \xc3\xa4r Barents hav upp till 513 meter djup och vid \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen till Karahavet upp till 600 meter djup. Golfstr\xc3\xb6mmen transporterar sitt salta varma vatten genom Barents hav mot centrala Arktis. N\xc3\xa4r Golfstr\xc3\xb6mmen v\xc3\xa4nder tar den med sig s\xc3\xb6tvatten i form av isberg och sm\xc3\xa4lt is. Golfstr\xc3\xb6mmen har den p\xc3\xa5verkan att i och omkring Barents hav \xc3\xa4r det ett mildare klimat j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med \xc3\xb6stligare delar av ishavet._NEWLINE_Sedan omkring 2005 har temperatur och salthalt \xc3\xb6kat kraftigt i Barents hav, som bed\xc3\xb6ms bli den del av Norra ishavet som f\xc3\xb6rst blir isfritt. Barents hav \xc3\xa4ndras d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n att vara ett stratifierat ishav till att f\xc3\xa5 en v\xc3\xa4lblandad vattenpelare av atlantisk typ.\n_START_SECTION_\nDe nationella zonerna\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt sj\xc3\xb6r\xc3\xa4tten har kuststaterna b\xc3\xa5de r\xc3\xa4tt och plikt att f\xc3\xb6rvalta resurserna, det vill s\xc3\xa4ga att fiska med mera. I Barents hav fastst\xc3\xa4ller Norge och Ryssland fiskekvoterna. Fiskbest\xc3\xa5nden vandrar mellan zonerna och l\xc3\xa4nderna samarbetar om fiskef\xc3\xb6rvaltningen - de \xc3\xa4r \xc3\xa5lagda att g\xc3\xb6ra. Samarbetet sk\xc3\xb6ts genom en gemensam kommission (vars norska namn \xc3\xa4r: Den blandede norsk-russiske fiskerikommisjon). I Barents hav fiskar man prim\xc3\xa4rt efter torsk, kolja och lodda. Torskfisket \xc3\xa4r ekonomiskt viktigast och torskkvoten \xc3\xa4r j\xc3\xa4mnt f\xc3\xb6rdelad mellan Norge och Ryssland. Sj\xc3\xa4lva fisket \xc3\xa4r inte indelat efter zoner; fiskeflottorna best\xc3\xa4mmer sj\xc3\xa4lva var i Barents hav de skall uppbringa sina f\xc3\xa5ngster.\n_START_SECTION_\nFiskeskyddszonen\n_START_PARAGRAPH_\nI fiskeskyddszonen v\xc3\xa5llar oklara juridiska omst\xc3\xa4ndigheter problem f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rvaltningen. Norge och Ryssland har haft sv\xc3\xa5rt att komma \xc3\xb6verens om best\xc3\xa4mmelser f\xc3\xb6r inspektion och fiske. 1977 uppr\xc3\xa4ttade Norge denna s\xc3\xa4rskild fiskeskyddszon. I den norska politiken heter det att det skall uppr\xc3\xa4ttas en exklusivt norsk ekonomisk zon inom fiskeskyddszonen "n\xc3\xa4r tiden f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4r mogen". Norge ans\xc3\xa5g sig ha st\xc3\xb6d i internationell havsr\xc3\xa4tt att g\xc3\xb6ra s\xc3\xa5, men tilltaget har bestridits. Endast Kanada och Finland erk\xc3\xa4nner i n\xc3\xa5gon m\xc3\xa5n den norska skyddszonen. Ryssland anser att skyddszonen \xc3\xa4r internationellt farvatten och bestrider att den norska kustbevakningen har r\xc3\xa4tt att inspektera ryska fartyg som fiskar i skyddszonen. Andra l\xc3\xa4nder har godtagit den norska inspektionsr\xc3\xa4tten.\n_START_SECTION_\nKryph\xc3\xa5let (no. Smutthullet, eng. the Loophole)\n_START_PARAGRAPH_\nAlla parter \xc3\xa4r \xc3\xb6verens om att Kryph\xc3\xa5let \xc3\xa4r internationellt farvatten. S\xc3\xa5 har det varit sedan maj 1999 d\xc3\xa5 Island, Norge och Ryssland undertecknade kryph\xc3\xa5ls\xc3\xb6verenskommelsen ("The Loophole Agreement"). Avtalet satte punkt f\xc3\xb6r sex \xc3\xa5rs stridigheter om oreglerat fiske fr\xc3\xa5n isl\xc3\xa4ndsk sida. Kryph\xc3\xa5ls\xc3\xb6verenskommelsen gav Island r\xc3\xa4tt att fiska i norsk- och ryskkontrollerade zoner mot att Island gav upp fisket i Kryph\xc3\xa5let. Fisket i Kryph\xc3\xa5let idag (2018) sker bland annat efter sn\xc3\xb6krabba.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa5zonen\n_START_PARAGRAPH_\nNorge och Ryssland har hittills inte kommit \xc3\xb6verens om gr\xc3\xa4nsdragningen f\xc3\xb6r l\xc3\xa4ndernas territorialvatten. L\xc3\xb6sningen har ist\xc3\xa4llet blivit att uppr\xc3\xa4tta ett gr\xc3\xa4nsomr\xc3\xa5de: Gr\xc3\xa5zonen. F\xc3\xb6r detta omr\xc3\xa5de finns ett avtal som f\xc3\xb6rnyas \xc3\xa5rligen. Gr\xc3\xa5zonen har en tempor\xc3\xa4r status, n\xc3\xa4r l\xc3\xa4nderna kommer \xc3\xb6verens om gr\xc3\xa4nsdragningen till havs, skall zonen upph\xc3\xb6ra som gr\xc3\xa4ns. I Gr\xc3\xa5zonen kontrollerar Norge och Ryssland sina respektive lands fiskefartyg. Norsk och rysk kustbevakning har lika stort ansvar f\xc3\xb6r kontroll av fartyg fr\xc3\xa5n tredje land.\n_START_SECTION_\nOlyckor och fartygsf\xc3\xb6rlisningar\n_START_PARAGRAPH_\nI augusti \xc3\xa5r 2000 sj\xc3\xb6nk den ryska atomub\xc3\xa5ten Kursk i Barents hav p\xc3\xa5 100 meters djup.'