b'\n_START_ARTICLE_\nK. Rob. V. Wikman\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Robert Villehad (K.Rob.V.) Wikman, f\xc3\xb6dd den 20 maj 1886 i Vasa, d\xc3\xb6d den 14 maj 1975 i \xc3\x85bo, etnolog och sociolog, fil.dr. 1937.\n_START_SECTION_\nVetenskapsmannen\n_START_PARAGRAPH_\nK.Rob.V. Wikman gjorde sig redan under studietiden i Helsingfors (Edvard Westermarcks elev) k\xc3\xa4nd som en kunnig vetenskaplig f\xc3\xb6rfattare; en del av hans tidiga unders\xc3\xb6kningar r\xc3\xb6rande bl.a. tro, rit och sed ledde fram till hans viktigaste arbete, doktorsavhandlingen Die Einleitung der Ehe (1937) som behandlade f\xc3\xb6r\xc3\xa4ktenskapliga sedv\xc3\xa4njor inom det svenskspr\xc3\xa5kiga kulturomr\xc3\xa5det (nattfrieri). Han verkade 1918-27 som l\xc3\xa4rare vid Svenska folkakademin i Malm och blev sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa5r f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r institutet f\xc3\xb6r nordisk etnologi vid \xc3\x85bo Akademi, d\xc3\xa4r han 1937-42 var docent och 1942-55 e.o. professor i sociologi._NEWLINE_Wikman gjorde \xc3\xa4ven en betydelsefull insats genom publiceringen av etnografiskt material; han var bl.a. 1918-48 huvudutgivare av det stora samlingsverket Finlands svenska folkdiktning. Han var litter\xc3\xa4rt produktiv upp i h\xc3\xb6g \xc3\xa5lder; utgav 1970 en banbrytande Linn\xc3\xa9studie, Lachesis and Nemesis. Wikman verkade som huvudredakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r f\xc3\xb6reningen Brages tidskrift Budkavlen under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5tta \xc3\xa5ren, dvs. 1922-29, och skrev \xc3\xa4ven senare flitigt i detta organ. Wikman f\xc3\xb6rfattade under tre decennier m\xc3\xa5nga ledare i Vasabladet, Svenska Pressen  och \xc3\x85bo Underr\xc3\xa4ttelser. _NEWLINE_S\xc3\xa5som Westermarck-samfundets f\xc3\xb6rste sekreterare (1940-52) och senare dess preses (1952-61) gjorde Wikman mycket f\xc3\xb6r att sammanf\xc3\xb6ra f\xc3\xb6rkrigstidens etnosociologi och efterkrigstidens sociologi med dess intresse f\xc3\xb6r industrisamh\xc3\xa4llet. Hans f\xc3\xb6rmedlarroll syntes speciellt i de m\xc3\xa5nga sakkunniguppdrag han erh\xc3\xb6ll d\xc3\xa5 tj\xc3\xa4nster inom modern sociologi besattes b\xc3\xa5de i Finland och Sverige.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96stsvenskhet\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5ren 1914 utgav Svenska studenters partidelegation i Helsingfors en samling uppsatser, Svenskt i Finland. St\xc3\xa4llning och str\xc3\xa4vanden. I inledningen framh\xc3\xa5lls att svenskhetsr\xc3\xb6relsen sedan n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r befann sig i ett nytt skede - man syftade naturligtvis p\xc3\xa5 lantdagsreformens konsekvenser 1906. Tyngd fick publikationen inte minst av att ledande personer i Svenska folkpartiet l\xc3\xa4mnar sina bidrag. \xc3\x84ven K.Rob.V. Wikman medverkade med en artikel betitlad "\xc3\x96sterbottens svenskar". Begynnelseorden \xc3\xa4r: "I \xc3\x96sterbotten m\xc3\xb6ter oss ett svnskt folklynne m\xc3\xa5h\xc3\xa4nda starkare s\xc3\xa4rpr\xc3\xa4glat av sin ras, sin naturomgivning och sina historisk-sociala f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden \xc3\xa4n n\xc3\xa5gon annanst\xc3\xa4des i svenska Finland." "I f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till finnarna har den svenske \xc3\xb6sterbottningen alltid visat sig m\xc3\xa4ktig av en viss nationell sj\xc3\xa4lvh\xc3\xa4vdelse. Varhelst svenskar och finnar l\xc3\xa4ngs hela den l\xc3\xa5nga spr\xc3\xa5kgr\xc3\xa4nsen m\xc3\xb6tas, skall man finna, att de b\xc3\xa5da folkkarakt\xc3\xa4rerna instinktivt st\xc3\xb6tas fr\xc3\xa5n varandra." Wikman beklagar inte detta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande. "Det ligger n\xc3\xa5gonting av sj\xc3\xa4lvbevarelsens lag under den motvilja tvenne raser l\xc3\xa4gga i dagen inf\xc3\xb6r varandras egendomligheter." N\xc3\xa5gon rasblandning p\xc3\xa5 det svenska elementet vill han inte veta av. "Det \xc3\xa4r f\xc3\xb6ga sannolikt, att \xc3\x96sterbottens svenskar f\xc3\xb6rr mer \xc3\xa4n nu f\xc3\xb6r tiden skulle ha f\xc3\xb6rm\xc3\xa5tt absorbera finska element./.../ Allt tyder p\xc3\xa5, att den svenska befolkningen h\xc3\xa4r \xc3\xa4r en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig ren ras." Detta beror enligt honom p\xc3\xa5 mots\xc3\xa4ttningarna mellan raserna. Mot bakgrund av det sagda r\xc3\xb6jer han sin inst\xc3\xa4llning. "Det m\xc3\xa5ste uppv\xc3\xa4xa en pietet inf\xc3\xb6r det egna med fordran, att det kulturella fars- och f\xc3\xa4dernearvet icke skall helt f\xc3\xb6rg\xc3\xa4tas, n\xc3\xa4r en sl\xc3\xa4kt bos\xc3\xa4tter sig i Nyland eller n\xc3\xa5gon annanst\xc3\xa4des. \xc3\x96sterbottnisk kultur beh\xc3\xb6ver samling, det \xc3\xa4r l\xc3\xb6senordet, samling kring det gamla, egna svenska bondearvet, samling kring \xc3\xb6sterbottniska kulturideal. Under det v\xc3\xa5rt nationalitetsstr\xc3\xa4vande g\xc3\xa5r upp i det svenska nationalmedvetandets enhet, s\xc3\xa5 \xc3\xa4ro vi dock och f\xc3\xb6rblir vad vi \xc3\xa4ro f\xc3\xb6r oss sj\xc3\xa4lva, \xc3\xb6sterbottningar." Det \xc3\xa4r inte alls beklagasv\xc3\xa4rt att mots\xc3\xa4ttningen existerar den \xc3\xa4r cementerad och b\xc3\xb6r s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rbli, ty raserna \xc3\xa4r en storhet som inte f\xc3\xa5r rubbas. Det \xc3\xa4r svenskhetens urk\xc3\xa4lla.   _NEWLINE_Wikmans debatt med Eirik Hornborg exemplifierar ytterligare hans syn p\xc3\xa5 svenskheten. Vid den h\xc3\xa4r tiden diskuterades i Svenska folkpartiet begreppet nationalitet. Skulle man n\xc3\xb6ja sig med att tala om "folkelement" eller borde en klarare skillnad g\xc3\xb6rs gentemot det finska? Hornborgs linje var h\xc3\xa4r f\xc3\xb6rmedlande, medan Wikmans \xc3\xa4r den radikalt svensknationella. _NEWLINE_Wikman fastsl\xc3\xa5r en tv\xc3\xa5rasmodell f\xc3\xb6r Finlands befolkning. Hornborg sammanfattade l\xc3\xa4get s\xc3\xa5 att kusten bebos av en ur etnisk synpunkt blandad befolkning, och att denna befolkning \xc3\xa4r svenskspr\xc3\xa5kig i Nyland och mellersta och s\xc3\xb6dra \xc3\x96sterbotten, medan Satakuntas och Egentliga Finlands befolkning \xc3\xa4r finskspr\xc3\xa5kig. Den bildade klassen kunde heller inte kallas svensk ur etnisk synpunkt. Wikman tyckte att Hornborgs st\xc3\xa5ndpunkt var oh\xc3\xa5llbar ur biologisk synvinkel, n\xc3\xa4rmast lamarckistisk. Ist\xc3\xa4llet m\xc3\xa5ste vi skilja p\xc3\xa5 ras och historia p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som vi g\xc3\xb6r skillnad mellan individ och milj\xc3\xb6 eller mellan \xc3\xa4rftlighet och anpassning. Rasen \xc3\xa4r "folkenheternas biologiska grundfaktum; den \xc3\xa4r det centrum mot hvilket de enskilda individerna inom folkenheterna gravitera". I sitt bidrag till Svenskt i Finland riktar han uppm\xc3\xa4rksamhet p\xc3\xa5 hur finskt och svenskt alltid st\xc3\xa5tt i skarp mots\xc3\xa4ttning till varandra. Och att rasegenskaper, liksom svenskhet, inte var n\xc3\xa5got som kunde tvagas bort utan vidare. Svenskhetsr\xc3\xb6relsen hade sin fr\xc3\xa4msta kraftk\xc3\xa4lla i rasen._NEWLINE_K.Rob.V. Wikman h\xc3\xb6rde 1917 till sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsfalangen inom Svenska folkpartiet.'