b"\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings stadspark\n_START_SECTION_\nFriluftsmuseet\n_START_PARAGRAPH_\nI J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings stadspark finns ocks\xc3\xa5 ett friluftsmuseum som \xc3\xa4gs och f\xc3\xb6rvaltas av J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings l\xc3\xa4ns museum. Friluftsmuseet omfattar i dag drygt tio byggnader och anl\xc3\xa4ggningar. _NEWLINE_Starten f\xc3\xb6r friluftsmuseet kan s\xc3\xa4gas skett 1902 n\xc3\xa4r B\xc3\xa4ckaby gamla kyrka r\xc3\xa4ddades och flyttades hit. Initiativtagare till flytten var ingenj\xc3\xb6ren Algot Friberg och projektet ledde ocks\xc3\xa5 till att Norra Sm\xc3\xa5lands fornminnesf\xc3\xb6rening startade. F\xc3\xb6rebilden till friluftsmuseet h\xc3\xa4mtades fr\xc3\xa5n Skansen i Stockholm och Kulturen i Lund.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa4ckaby gamla kyrka\n_START_PARAGRAPH_\nDen gamla timmerkyrkan i B\xc3\xa4ckaby socken sydost om Vetlanda skulle ers\xc3\xa4ttas av en ny p\xc3\xa5 1890-talet. Genom ett kraftfullt agerande fr\xc3\xa5n hembygdsv\xc3\xa5rdaren Algot Fribergs sida ink\xc3\xb6ptes B\xc3\xa4ckaby gamla kyrka och transporterades till J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping. \xc3\x85teruppf\xc3\xb6randet skedde 1902 och kyrkan kom att bli en flitigt anv\xc3\xa4nd br\xc3\xb6llopskyrka. _NEWLINE_Kyrkans \xc3\xa4ldsta delar daterades till medeltiden, men i mitten av 1700-talet byggdes kyrkorummet till med en korsarm mot norr. Mycket av den inredning och bem\xc3\xa5lning som kyrkorummet kom att smyckas med tillkom under 1700-talet. _NEWLINE_B\xc3\xa4ckaby gamla kyrka stacks i brand 2000 och totalf\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes. I dag \xc3\xa4r en minnesplats ordnad p\xc3\xa5 den gamla kyrkoplatsen.\n_START_SECTION_\nNorra Solberga klockstapel\n_START_PARAGRAPH_\nI den norra delen av stadsparken st\xc3\xa5r en klockstapel fr\xc3\xa5n Norra Solberga socken nordost om N\xc3\xa4ssj\xc3\xb6. Klockstapeln skall enligt uppgift vara fr\xc3\xa5n 1661, men n\xc3\xa4r det uppf\xc3\xb6rdes en ny kyrka med torn i Norra Solberga vid sekelskiftet 1900 beh\xc3\xb6vdes inte klockstapeln l\xc3\xa4ngre. Den flyttades d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r till stadsparken 1903.\n_START_SECTION_\nRygg\xc3\xa5sstugan\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r man skulle utveckla friluftsmuseet var det viktigt att \xc3\xa4ven kunna visa upp jordbruksmilj\xc3\xb6er. En s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa5lderdomlig byggnadstyp i Sm\xc3\xa5land vad den s\xc3\xa5 kallade rygg\xc3\xa5sstugan, med ett stort rum d\xc3\xa4r taket n\xc3\xa5dde \xc3\xa4nda upp till yttertaket. Ett l\xc3\xa4mpligt exempel p\xc3\xa5 en rygg\xc3\xa5sstuga fann Algot Friberg i byn Sj\xc3\xb6ared. Byggnaden var \xc3\xa5lderdomlig och \xc3\xa4garen intresserad av att s\xc3\xa4lja den. En hake var emellertid att den stod helt n\xc3\xa4ra Sm\xc3\xa5landsgr\xc3\xa4nsen, men inne i Halland. _NEWLINE_Rygg\xc3\xa5sstugan k\xc3\xb6ptes in f\xc3\xb6r 1050 kronor och flyttades till stadsparken 1905 och f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra den mer sm\xc3\xa5l\xc3\xa4ndsk fick mittpartiet ett torvtak, i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r det ursprungliga halmtaket. Rygg\xc3\xa5sstugan har en karakteristisk siluett och bland annat har konstn\xc3\xa4ren John Bauer inspirerats av den n\xc3\xa4r han illustrerat sagor. _NEWLINE_Invid rygg\xc3\xa5sstugan finns tv\xc3\xa5 bodar. Loftboden, med en utkragad loftg\xc3\xa5ng, kan vara fr\xc3\xa5n 1600-talet och flyttades fr\xc3\xa5n Stora Tofta i Flisby socken 1904. Stolpboden p\xc3\xa5 ett uppbyggt underrede s\xc3\xa4gs vara fr\xc3\xa5n 1700-talet och flyttades fr\xc3\xa5n Kulebo i J\xc3\xa4rsn\xc3\xa4s socken till friluftsmuseet 1928.\n_START_SECTION_\nSoldattorpet\n_START_PARAGRAPH_\nI friluftsmuseet ing\xc3\xa5r \xc3\xa4ven en soldattorpsmilj\xc3\xb6. Soldattorpets bostadshus \xc3\xa4r en enklastuga av timmer med ett boningsrum, ett k\xc3\xb6k och en f\xc3\xb6rstuga. Huset \xc3\xa4r troligen fr\xc3\xa5n 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft och stod fram till omkring 1915 i byn R\xc3\xa5ssm\xc3\xa4te i Linder\xc3\xa5s socken, v\xc3\xa4ster om Tran\xc3\xa5s. Stugan flyttades f\xc3\xb6rst till  infanteriregementet I 12 vid Ryhov i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping, men st\xc3\xa4lldes upp i stadsparken 1929. _NEWLINE_Till bostadshuset h\xc3\xb6r \xc3\xa4ven en mindre bod och en ladug\xc3\xa5rd, ocks\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n R\xc3\xa5ssm\xc3\xa4te.\n_START_SECTION_\nDet pedagogiska gravf\xc3\xa4ltet\n_START_PARAGRAPH_\nI tanken p\xc3\xa5 ett friluftsmuseum ingick ocks\xc3\xa5 att kunna visa hur ett f\xc3\xb6rhistoriskt gravf\xc3\xa4lt kunde se ut. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r anlade man ett s\xc3\xa5dant i en f\xc3\xb6rsta etapp 1905\xe2\x80\x9306. D\xc3\xa5 skapades en skeppss\xc3\xa4ttning, en sexudd och en triangul\xc3\xa4r stens\xc3\xa4ttning. En skeppss\xc3\xa4ttning brukar dateras till yngre j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder och triangul\xc3\xa4ra stens\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6rekommer under hela j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern (500 f.Kr. \xe2\x80\x93 1050 e.Kr.). _NEWLINE_\xc3\x85r 2012 kompletterades det pedagogiska gravf\xc3\xa4ltet med ytterligare gravtyper fr\xc3\xa5n j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern: kvadratisk stens\xc3\xa4ttning, fyrsidig stenkrets och domarring.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa5ddrageriet\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xa5ltr\xc3\xa5d var en produkt som tillverkades i trakterna kring Gnosj\xc3\xb6 i \xc3\xa4ldre tid. Tr\xc3\xa5den gavs l\xc3\xa4mplig tjocklek genom att man drog den genom s\xc3\xa4rskilda formar som g\xc3\xb6r tr\xc3\xa5den tunnare och tunnare. Dragningen drivs av ett vattenhjul. _NEWLINE_Tr\xc3\xa5ddrageriet i stadsparken h\xc3\xa4mtades omkring 1903 fr\xc3\xa5n M\xc3\xa5lskogs by i Gnosj\xc3\xb6 socken.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vriga anl\xc3\xa4ggningar\n_START_PARAGRAPH_\nI friluftsmuseet finns ytterligare exempel p\xc3\xa5 regional bebyggelse. Helt n\xc3\xa4ra kyrkoplatsen st\xc3\xa5r en marknadsbod som kommer fr\xc3\xa5n marknadsplats vid Linneryd i Tingsryds kommun. N\xc3\xa4ra soldattorpet finns ett sockenmagasin fr\xc3\xa5n Ingatorps kyrkby \xc3\xb6ster om Eksj\xc3\xb6 och en trossbod som anv\xc3\xa4nts av Mo h\xc3\xa4rads kompani. _NEWLINE_I parken st\xc3\xa5r \xc3\xa4ven resta en runsten fr\xc3\xa5n Sl\xc3\xa4tt\xc3\xa5kra i Alseda socken n\xc3\xa4ra Vetlanda, och tv\xc3\xa5 milstenar. En av milstenarna \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1675 och en \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1779.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vrig bebyggelse\n_START_PARAGRAPH_\nVidare m\xc3\xa4rks d\xc3\xa4r prov p\xc3\xa5 berg- och malmarter inom Sm\xc3\xa5land, samt en minnessten \xc3\xb6ver bem\xc3\xa4rkta Sm\xc3\xa5landss\xc3\xb6ner._NEWLINE_1902 \xc3\xb6ppnades i Stadsparken 'J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings Turisthotell' som senare kommer att bli mer k\xc3\xa4nt som 'Restaurang Alphyddan'. Alphyddan revs efter en brand 1965._NEWLINE_F\xc3\xa5gelmuseet finns i en tegelbyggnad uppf\xc3\xb6rd 1914\xe2\x80\x931915.\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nClaesson, A.-M. (1979). En ber\xc3\xa4ttelse om J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings stadspark. _NEWLINE_Franz\xc3\xa9n, A. (2015). Rygg\xc3\xa5sstugans v\xc3\xa4rld. Kulturhistorisk utredning kring Rygg\xc3\xa5sstugan och dess inv\xc3\xa5nare f\xc3\xb6re flytten till J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings stadspark. J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings l\xc3\xa4ns museum, byggnadsv\xc3\xa5rdsrapport 2015:20. _NEWLINE_Larsson, H. (2000). Friluftsmuseet i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings stadspark. Antikvarisk utredning. J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings l\xc3\xa4ns museum, byggnadsv\xc3\xa5rdsrapport 2000:8. _NEWLINE_\xc3\x85sgrim Berlin, A. & Widell, M. (1996). Vid tall och timrad knut. J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings stadspark under 100 \xc3\xa5r."