b'\n_START_ARTICLE_\nSkidsport\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nSkid\xc3\xa5kning i t\xc3\xa4vlingssammanhang utvecklades under 1800-talet i bland annat Norge och Sverige, tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4nder d\xc3\xa4r skidor anv\xc3\xa4nts som transportmedel p\xc3\xa5 sn\xc3\xb6 i hundratals eller tusentals \xc3\xa5r. Det f\xc3\xb6rsta offentliga skidloppet i Norge genomf\xc3\xb6rdes 1843 i Troms\xc3\xb8, och den f\xc3\xb6rsta skidt\xc3\xa4vlingen i Sverige arrangerades sannolikt 1877 (en skolt\xc3\xa4vling i Sundsvall). 1884 arrangerades Nordenski\xc3\xb6ldsloppet, en av v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta st\xc3\xb6rre skidt\xc3\xa4vlingar, med start och m\xc3\xa5l i Jokkmokk och \xc3\xb6ver en str\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 22 mil._NEWLINE_En av den svenska skidsportens ledande pionj\xc3\xa4rer var kapten Adolf Heijkenskj\xc3\xb6ld, som tillh\xc3\xb6rde grundarna av Skidfr\xc3\xa4mjandet vilken befr\xc3\xa4mjade skid\xc3\xa5kning som t\xc3\xa4vlingsidrott. Sedermera grundades olika l\xc3\xa4nsf\xc3\xb6rbund och skidklubbar. De olika skidklubbarna reste snart \xc3\xb6nskem\xc3\xa5l p\xc3\xa5 ett eget specialf\xc3\xb6rbund inriktat p\xc3\xa5 t\xc3\xa4vlingar, vilket ledde till att man 1908 bildade Svenska skidl\xc3\xb6pningsf\xc3\xb6rbundet (tre \xc3\xa5r senare namn\xc3\xa4ndrat till Svenska skidf\xc3\xb6rbundet). Skidfr\xc3\xa4mjandet \xc3\xa4gnade sig d\xc3\xa4refter i allt st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning \xc3\xa5t motion och mer allm\xc3\xa4nt friluftsliv._NEWLINE_De f\xc3\xb6rsta svenska m\xc3\xa4sterskapen i skid\xc3\xa5kning \xc3\xa4gde rum i H\xc3\xa4rn\xc3\xb6sand 1910. D\xc3\xa4refter har SM i (l\xc3\xa4ngd)skid\xc3\xa5kning arrangerats \xc3\xa5rligen och utan avbrott.\n_START_SECTION_\nAlpin skidsport\n_START_PARAGRAPH_\nTill en b\xc3\xb6rjan var skidt\xc3\xa4vlingar i f\xc3\xb6rsta hand en sak som genomf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngden, till viss del p\xc3\xa5 grund av primitiva skidbindningar som inte till\xc3\xa4t en mer effektiv styrning av skidorna. Utf\xc3\xb6rs\xc3\xa5kning i t\xc3\xa4vlingssyfte etablerades dock p\xc3\xa5 flera olika h\xc3\xa5ll i Europa under senare delen av 1800-talet, och \xc3\xa4ven de olika alpl\xc3\xa4nderna (vars bergssidor ofta f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter en sicksackande skid\xc3\xa5kning utf\xc3\xb6r branterna) deltog i den utvecklingen._NEWLINE_I norska Telemark utvecklades i t\xc3\xa4vlingssammanhang tre olika typer av "backl\xc3\xb6pning" \xe2\x80\x93 slal\xc3\xa5m, kneikel\xc3\xa5m och vill\xc3\xa5m. Slal\xc3\xa5m liknade modern slalom, men det var fr\xc3\xa4mst stil och elegans som var viktigt och man tog inte tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5kningen. Vill\xc3\xa5m p\xc3\xa5minde dagens st\xc3\xb6rtlopp, medan kneikel\xc3\xa5m oftast innefattade hopp av n\xc3\xa5got slag._NEWLINE_De f\xc3\xb6rsta VM-t\xc3\xa4vlingarna i utf\xc3\xb6rs\xc3\xa5kning arrangerades 1931 i schweiziska M\xc3\xbcrren. Fem \xc3\xa5r senare debuterade utf\xc3\xb6rs\xc3\xa5kningen i OS-sammanhang i tyska Garmisch-Partenkirchen (dock endast i alpin kombination och enligt vissa som uppvisningsidrott). Det f\xc3\xb6rsta SM i alpin skidsport arrangerades 1937 p\xc3\xa5 Fr\xc3\xb6s\xc3\xb6n._NEWLINE_Efter andra v\xc3\xa4rldskriget skedde stora f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar av b\xc3\xa5de skidutrustning och preparering av skidbackarna. Det ledde till \xc3\xb6kade hastigheter i branterna \xe2\x80\x93 liksom till \xc3\xb6kade risker (ur\xc3\xa5kningar, benskador med mera). Den f\xc3\xb6rsta s\xc3\xa4kerhetsbindningen (med automatisk utl\xc3\xb6sning av pj\xc3\xa4xan fr\xc3\xa5n skidan) i serietillverkning kom p\xc3\xa5 1960-talet, och under \xc3\xa5rtiondet blev \xc3\xa4ven skidor av metall eller glasfiber vanliga (tidigare var alla skidor av tr\xc3\xa4). Senare har olika fiberplaster och metallegeringar kommit att ing\xc3\xa5 i skidproduktionen._NEWLINE_1967 arrangerades den f\xc3\xb6rsta upplagan av den alpina v\xc3\xa4rldscupen, vilket innebar en serie t\xc3\xa4vlingar i olika l\xc3\xa4nder (\xc3\xa4ven utanf\xc3\xb6r Europa) och med gemensamma slutpriser vid t\xc3\xa4vlingss\xc3\xa4songens slut.'