b'\n_START_ARTICLE_\nUppsalas historia\n_START_PARAGRAPH_\nUppsala \xc3\xa4r en av Sveriges \xc3\xa4ldsta st\xc3\xa4der, och har varit en politisk, ekonomisk och religi\xc3\xb6s centralort i omr\xc3\xa5det i \xc3\xb6ver 1000 \xc3\xa5r. Staden var svearnas huvudort och var mellan 1164 och 1531 Katolska kyrkans \xc3\xa4rkebiskopsstift. Den \xc3\xa4r sedan 1531 Svenska kyrkans \xc3\xa4rkebiskopsstift. En viktig faktor f\xc3\xb6r Uppsalas historia \xc3\xa4r universitetet, som \xc3\xa4r det \xc3\xa4ldsta i Norden. Stadens historia har sedan medeltiden pr\xc3\xa4glats kraftigt av universitetet, Uppsala domkyrka, och n\xc3\xa4rheten till Stockholm.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rhistoria ( -550)\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r cirka 11\xc2\xa0500 \xc3\xa5r sedan avslutades Weichselistiden och den inlandsis som t\xc3\xa4ckte stora delar av Nordeuropa b\xc3\xb6rjade sm\xc3\xa4lta bort. En av de fr\xc3\xa4msta sp\xc3\xa5ren av istiden i Uppsala \xc3\xa4r Uppsala\xc3\xa5sen vilken sedan dess varit en viktig del av Uppsalas historia och geografi. D\xc3\xa5 isen sm\xc3\xa4lte bort emigrerade djurlivet norrut, och nomadiska j\xc3\xa4gar- och samlarsamh\xc3\xa4llen f\xc3\xb6ljde efter. Uppsala l\xc3\xa5g dock vid den tiden under vatten. F\xc3\xb6rst under tidigneolitikum h\xc3\xb6jde de f\xc3\xb6rsta delarna av dagens Uppsala \xc3\xb6ver havsytan. Lunsens h\xc3\xb6gsta delar h\xc3\xb6jde sig \xc3\xb6ver havsytan omkring 5000 f. Kr., omkring 4000 f. Kr. ingick delar av S\xc3\xa4vja i den \xc3\xb6n. Omkring 3000 f. Kr. blev de h\xc3\xb6gsta delarna av Stadsskogen en \xc3\xb6. Boplatser visar att m\xc3\xa4nniskor redan under neolitikum r\xc3\xb6rt sig i vad som d\xc3\xa5 var ett sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdslandskap. Den \xc3\xb6n v\xc3\xa4xte omkring b\xc3\xb6rjan av v\xc3\xa5r tider\xc3\xa4kning ihop med fastlandet vid H\xc3\xa5ga, men centrala Uppsala var d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu fj\xc3\xa4rd som str\xc3\xa4ckte sig upp mot B\xc3\xa4linge._NEWLINE_Uppsala \xc3\xa4r taktiskt placerad p\xc3\xa5 den plats d\xc3\xa4r Uppsala\xc3\xa5sen m\xc3\xb6ter Fyris\xc3\xa5n. Fyris\xc3\xa5ns st\xc3\xa5r i direkt kontakt med \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och ger goda m\xc3\xb6jlighet till kommunikation via vattenv\xc3\xa4gar, medan \xc3\xa5sryggen b\xc3\xa5de fungerat som f\xc3\xb6rsvarsposition och kommunikationsled. I och med landh\xc3\xb6jningen har den seglingsbara slutpunkten r\xc3\xb6rt sig ner l\xc3\xa4ngs \xc3\xa5n. Vid 500-talet l\xc3\xa5g denna punkt vid Kvarnfallet. Platsens l\xc3\xa4ge var under denna tid att j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ra med Stockholms senare st\xc3\xa4llning, ett l\xc3\xa5s mot de inre vattenv\xc3\xa4garna. Under \xc3\xa4ldre j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern l\xc3\xa5g platsen norr om en fj\xc3\xa4rd, Salafj\xc3\xa4rden, som f\xc3\xb6renade vattenleden L\xc3\xa5nghundraleden fr\xc3\xa5n det \xc3\xb6stliga Attundaland med resten av den d\xc3\xa5tida havsviken M\xc3\xa4laren i s\xc3\xb6der. Fyris\xc3\xa5n mynnade i Salafj\xc3\xa4rdens nordv\xc3\xa4stligaste vik vid \xc3\x96stra Aros vilket betyder \xc3\x96stra \xc3\x85mynningen. H\xc3\xa4r steg, p\xc3\xa5 grund av landh\xc3\xb6jningen, en sten- och grustr\xc3\xb6skel upp mot vattenytan i b\xc3\xb6rjan av vikingatiden som fortfarande \xc3\xa4r synlig. D\xc3\xa4refter kr\xc3\xa4vdes dragning av b\xc3\xa5tarna f\xc3\xb6r vidare f\xc3\xa4rd norrut i Tiundaland. Det st\xc3\xb6rsta transporthindret l\xc3\xa5g vid nuvarande Ulva kvarn, nordv\xc3\xa4st om Gamla Uppsala. D\xc3\xa4r kan ett vattenfall ha b\xc3\xb6rjat resa sig kring \xc3\xa5r 0._NEWLINE_Enligt den mytologiska Ynglingasagan skall staden ha grundats av Ynglinga\xc3\xa4ttens stamfader Yngve-Frej samtidigt med Augustus regeringstid, och d\xc3\xa4refter l\xc3\xa4nge varit centralort f\xc3\xb6r Svearna. F\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen var p\xc3\xa5 1600-talet att sagornas Uppsala hade legat p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r dagens Uppsala. Redan p\xc3\xa5 1800-talet b\xc3\xb6rjade dock s\xc3\xa4gnerna om Yngve-Frej som Uppsalas grundare att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4ttas. Idag anses det i sagorna omtalade Uppsala vara Gamla Uppsala, och dess position som centralpunkt f\xc3\xb6r Sveakungarna i Uppland verkar etableras f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 500-talet efter Kristus, eftersom bebyggelse av mer ordin\xc3\xa4rt slag f\xc3\xb6rekommit sedan f\xc3\xb6rromersk j\xc3\xa4rn\xc3\xa5lder._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta historiskt erk\xc3\xa4nda k\xc3\xa4llan som omn\xc3\xa4mner Svearna \xc3\xa4r Tacitus, som \xc3\xa5r 98 i sitt verk Germania skrev att svionerna var en m\xc3\xa4ktig stam, vars milit\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rsvar var styrt av en kungamakt, anm\xc3\xa4rkningsv\xc3\xa4rd inte bara f\xc3\xb6r sina krigare utan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r sin stora flotta med fartyg som s\xc3\xa5g likadana ut i b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r och akter.\n_START_SECTION_\nMedeltiden (1087\xe2\x80\x931521)\n_START_PARAGRAPH_\nErik den Helige (d\xc3\xb6d c:a 1160), kung \xc3\xb6ver i alla fall delar av Sverige och enligt legenden \xc3\xa4ven mission\xc3\xa4r i Finland, skall enligt samma legend ha d\xc3\xb6dats i Uppsala av den danske tronpretendenten Magnus Henriksson efter en Gudstj\xc3\xa4nst i en Helga Trefaldighets kyrka, som skall ha st\xc3\xa5tt d\xc3\xa4r domkyrkan idag st\xc3\xa5r, och d\xc3\xa5 skall Sankt Eriks k\xc3\xa4lla vid Sankt Eriks torg ha runnit upp. Han skrinlades i Gamla Uppsala och \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till den nya domkyrkan troligen 1273. Under senmedeltiden var hans kult omfattande. Hans reliker finns \xc3\xa4nnu kvar i domkyrkan. \xc3\x96ver k\xc3\xa4llan byggdes p\xc3\xa5 1800-talet det pumphus av gjutj\xc3\xa4rn som finns kvar \xc3\xa4n i dag, och 1875 ansl\xc3\xb6ts k\xc3\xa4llan till pumphuset vid Islandsbron._NEWLINE_Under medeltiden flyttas mycket av makten i omr\xc3\xa5det fr\xc3\xa5n Gamla Uppsala till det nuvarande Uppsala, vilket under den tiden kallades \xc3\x96stra Aros. \xc3\x85r 1164 blir Gamla Uppsala Sveriges \xc3\x84rkebiskopsd\xc3\xb6me och d\xc3\xa4rmed kyrkans huvuds\xc3\xa4te i Sverige. Efter en brand i den tidigare domkyrkan (i Gamla Uppsala) gav p\xc3\xa5ven Alexander IV tillst\xc3\xa5nd att flytta biskopss\xc3\xa4tet ifr\xc3\xa5n Gamla Uppsala till nuvarande Uppsala (\xc3\x96stra Aros). Ett krav f\xc3\xb6r flytten var att \xc3\xa4ven ortsnamnet skulle f\xc3\xb6lja med vid flytten, varp\xc3\xa5 \xc3\x96stra Aros blev Uppsala och d\xc3\xa5varande Uppsala blev Gamla Uppsala. Flytten motiverades av att Gamla Uppsala hade blivit allt f\xc3\xb6r otillg\xc3\xa4ngligt och lantligt. Det tog dock, p\xc3\xa5 grund av ekonomiska sv\xc3\xa5righeter och traditionalistiskt motst\xc3\xa5nd l\xc3\xa5ng tid f\xc3\xb6r beslutet att genomf\xc3\xb6ras. F\xc3\xb6rflyttningen skedde officiellt den 24 januari 1273 d\xc3\xa5 Erik den Heliges f\xc3\xb6rdes i procession fr\xc3\xa5n Gamla Uppsala till Sankt Eriks kapell i nuvarande Uppsala. Samma \xc3\xa5r p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades konstruktionen av Uppsala domkyrka. Man b\xc3\xb6rjade planera f\xc3\xb6r kyrkobygget redan 1258. F\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1435 invigdes den nya domkyrkan av \xc3\xa4rkebiskopen Olaus Laurentii._NEWLINE_Den 27 februari \xc3\xa5r 1477 stiftas Uppsala universitet genom en bulla av p\xc3\xa5ven Sixtus IV och blir d\xc3\xa4rmed Nordens f\xc3\xb6rsta och v\xc3\xa4rldens d\xc3\xa5 nordligaste universitet. Kansler f\xc3\xb6r det ny\xc3\xb6ppnade universitetet blir \xc3\xa4rkebiskop Jakob Ulvsson som varit drivande vid grundandet. Utbildningen var uppdelad p\xc3\xa5 fyra fakultet; den Filosofiska fakulteten som fungerade som grundutbildning och de Medicinska-, Juridiska- och Teologiska fakulteten vilka fungerade som vidareutbildningar. Undervisningen kretsade kring den skolastiska filosofin som inspirerats av den antike filosofen Aristoteles. Bland annat de skolastiska filosoferna Thomas av Aquino och Albert Magnus studerades, men \xc3\xa4ven Euklides matematik, astronomi och fysik. Universitetet var en stat i staten och studenterna lydde under dess domstol. Initiationsriterna, eller nollningen med modernt spr\xc3\xa5kbruk, var v\xc3\xa5ldsamma och de blivande studenterna sk\xc3\xa4ndades med l\xc3\xa5tsasvapen av tr\xc3\xa4. Den huvudsakliga k\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r denna tid i universitets historia \xc3\xa4r f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsanteckningarna fr\xc3\xa5n en gotl\xc3\xa4ndsk student vid namn Olaus Johannis Gutho vilka finns bevarade p\xc3\xa5 Gustavianum. Han studerade i Uppsala 1477\xe2\x80\x931486.  Undervisningen sk\xc3\xb6ts av ledam\xc3\xb6ter av domkapitlet som utomlands erh\xc3\xa5llit magister- eller doktorsgrad._NEWLINE_Staden var under den h\xc3\xa4r tiden tydligt delad i den kyrkliga delen v\xc3\xa4ster om Fyris\xc3\xa5n och den borgerliga \xc3\xb6ster om \xc3\xa5n. Uppsalas akademiska historia b\xc3\xb6rjar \xc3\xa5r 1246 d\xc3\xa5 Katedralskolan grundas som stiftets f\xc3\xb6rsta skola. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 etablerar sig Uppsala franciskankonvent i staden vid nuvarande Klosterparken. 1498 f\xc3\xa5r Uppsala stadsprivilegier som uppstad._NEWLINE_Staden bef\xc3\xa4sts under 1300-talet d\xc3\xa5 \xc3\x84rkebiskopsborgen uppf\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r nuvarande Universitetsparken. Uppsala blir ocks\xc3\xa5 en av de viktigaste scenerna i konflikterna mellan Sverige och Danmark vilka kom att spr\xc3\xa4cka Kalmarunionen. Sten Sture den \xc3\xa4ldre intar borgen fr\xc3\xa5n den unionsv\xc3\xa4nlige \xc3\xa4rkebiskopen Jakob Ulvson 1497. \xc3\x85r 1520 besegrade en dansk h\xc3\xa4r Sten Sture den yngre under dennes krig mot Danmark i L\xc3\xa5ngfredagsslaget vid Uppsala. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 besegrade Gustav Vasa en dansk h\xc3\xa4r vid Slaget om Uppsala under Befrielsekriget.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ldre vasatiden (1521\xe2\x80\x931611)\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Vasas regerings\xc3\xa5r var ett bakslag f\xc3\xb6r Uppsala. I och med reformationen kom universitetets verksamhet att starkt begr\xc3\xa4nsas. Universitetet hade ju varit katolskt och det var inget som uppskattades av Gustav Vasa. Efter reformationen dog undervisningen i praktiken ut efter mitten av 1500-talet, \xc3\xa4ven om universitetstj\xc3\xa4nster fortfarande tillsattes. Reformationen innebar ocks\xc3\xa5 att b\xc3\xa5de makt och kapital flyttades fr\xc3\xa5n kyrkan i Uppsala till kungen i Stockholm. Ett annat bakslag f\xc3\xb6r staden var den omfattande stadsbranden 1543, under vilken bland annat Sankt Pers Kyrka, Franciskankonventet och \xc3\x84rkebiskopsborgen brinner utan att senare byggas upp._NEWLINE_F\xc3\xb6r att st\xc3\xa4rka sin maktst\xc3\xa4llning gentemot inhemska och utl\xc3\xa4ndska fiender l\xc3\xa4t kungen \xc3\xa5r 1549 anl\xc3\xa4gga Uppsala slott Slottet var strategiskt bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 Uppsala\xc3\xa5sens kr\xc3\xb6n och f\xc3\xb6r sin tid modernt. \xc3\x85r 1567 var de f\xc3\xb6rsta boningsdelarna p\xc3\xa5 slottet klara, och man kunde utrymma den gamla "Uppsala g\xc3\xa5rd". Efter en brand 23 april 1572 l\xc3\xa4t Johan III omforma borgen som byggdes ut till ett representativt ren\xc3\xa4ssanspalats. En av dess viktigaste uppgifter blev att fungera vid kr\xc3\xb6ningsfestligheter efter ceremonin i domkyrkan. En av de mest spektakul\xc3\xa4ra h\xc3\xa4ndelserna i slottets tidiga historia var Sturemorden den 24 maj 1567, d\xc3\xa5 kung Erik XIV i ett raseriutbrott beordrade att l\xc3\xa5ta avr\xc3\xa4tta fem f\xc3\xb6rr\xc3\xa4derimisst\xc3\xa4nkta adelsm\xc3\xa4n._NEWLINE_Under senare delen av 1500-talet \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 viktiga kyrkom\xc3\xb6ten rum i Uppsala. Den f\xc3\xb6rsta kom att bli 1571 \xc3\xa5rs kyrkoordning, vilket var den f\xc3\xb6rsta fullst\xc3\xa4ndiga kyrkoordning och bek\xc3\xa4nnelsetext som beslutades f\xc3\xb6r kyrkan i Sverige under reformationen. Den trycktes av \xc3\xa4rkebiskop Laurentius Petri 1571 och antogs p\xc3\xa5 ett kyrkom\xc3\xb6te i Uppsala 1572. Kyrkoordningen bekr\xc3\xa4ftades av Kyrkom\xc3\xb6tet i Uppsala 1593, vilken avslutade den liturgiska striden genom att avvisa katolicismen och kalvinismen till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r den Lutherska l\xc3\xa4ran. M\xc3\xb6tet beslutade ocks\xc3\xa5 att \xc3\xa5ter\xc3\xb6ppna Uppsala universitet, men det tog i realiteten ett tiotal \xc3\xa5r innan en helt fungerande verksamhet \xc3\xa5ter var p\xc3\xa5 plats.\n_START_SECTION_\nStormaktstiden (1611\xe2\x80\x931718)\n_START_PARAGRAPH_\nStormaktstiden kom att skapa en ren\xc3\xa4ssans f\xc3\xb6r Uppsala efter den \xc3\xa4ldre Vasatiden. Staden blev n\xc3\xa4st intill rikets sekund\xc3\xa4ra huvudstad, d\xc3\xa5 det var s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r bland annat \xc3\x84rkebiskopen, Svenska akademien och universitetet._NEWLINE_Den lutherske kungen Gustav II Adolf \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4ttade universitetet under denna tid. Han ins\xc3\xa5g f\xc3\xb6rdelarna av att \xc3\xa4ven bygga stormakten Sverige med intellektuella medel. Viktiga \xc3\xa4mnen var statsvetenskap, historia, men \xc3\xa4ven teologi \xe2\x80\x93 nu i luthersk tappning. 1622 b\xc3\xb6rjade ett nytt universitetshus, Gustavianum, byggas. Det f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes under 1620-talet. 1622 donerade Johan Skytte medel till Skytteanska professuren i statskunskap och v\xc3\xa4ltalighet, viktiga \xc3\xa4mnen f\xc3\xb6r en stormakt. Tj\xc3\xa4nstebostaden Skytteanum finns \xc3\xa4n idag kvar som tj\xc3\xa4nstebostad. \xc3\x85r 1624 donerade Gustav II Adolf de Gustavianska arvegodsen \xe2\x80\x93 bort\xc3\xa5t 400 g\xc3\xa5rdar och torp, samt skogar och kvarnar i Uppland och V\xc3\xa4stmanland till universitetet. Deras v\xc3\xa4rde uppskattas idag (2007) till ett v\xc3\xa4rde av 2 miljarder kronor och har en yta av knappt halva \xc3\x96land. Olof Rudbeck d.\xc3\xa4. f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte bidra till Sveriges \xc3\xa4ra genom att i sin Atlantican h\xc3\xa4rleda v\xc3\xa4rldens historiska ursprung till Sverige och Uppsala. Kanske \xc3\xa4r det ocks\xc3\xa5 han som \xc3\xa4ndrat i Silverbibeln, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 det att framst\xc3\xa5 som att Jesus bes\xc3\xb6kt templet i Gamla Uppsala. Gustav II Adolf grundade ocks\xc3\xa5 Sveriges andra universitet i Tartu 1632. Sveriges mest v\xc3\xa4rdefulla bok, den gotiska Silverbibeln fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 500-talet, kom till Sverige 1648 som krigsbyte fr\xc3\xa5n Prag och sk\xc3\xa4nktes till Uppsala universitet 1669. \xc3\x85r 1663 inr\xc3\xa4ttades exercitierna, de praktiska \xc3\xa4mnena ridning, f\xc3\xa4ktning, dans och musik. De finns \xc3\xa4nnu kvar vid universitetet. Samma \xc3\xa5r legaliseras studentnationerna av konsistoriet. Dessa breda nysatsningar p\xc3\xa5 universitetet ledde till ett tydligt uppsving f\xc3\xb6r det akademiska livet i Sverige._NEWLINE_Inf\xc3\xb6r Drottning Kristinas kr\xc3\xb6ning antogs 1643 Uppsalas f\xc3\xb6rsta stadsplan, troligtvis utf\xc3\xb6rd av Anders Torstensson. Den medeltida staden med sina oregelbundna gatun\xc3\xa4t revs i h\xc3\xb6g grad och ist\xc3\xa4llet anlades staden i ett rutn\xc3\xa4tsm\xc3\xb6nster inom en 800m x 1200m stor stadskvadrat. Stadskvadraten avgr\xc3\xa4nsades av Kungsgatan, Strandbodgatan, Kyrkog\xc3\xa5rdsgatan och Skolgatan med Fyris\xc3\xa5n flytande mitt genom staden. Stadens huvudsakliga m\xc3\xb6tesplats flyttades fr\xc3\xa5n Gamla torget till det nyanlagda, h\xc3\xb6rnslutna, Stora torget. Stadsplanen var genomf\xc3\xb6rd runt 1660 och staden utvidgades inte utanf\xc3\xb6r detta omr\xc3\xa5de f\xc3\xb6ren under 1800-talet. Omr\xc3\xa5det kring domkyrkan undgick stadsplanen och den f\xc3\xb6ljande rivningen, varp\xc3\xa5 den delen av staden fortfarande pr\xc3\xa4glas av ett irregulj\xc3\xa4rt gatum\xc3\xb6nster. Celsiushuset \xc3\xa4r ett av de f\xc3\xa5 medeltida husen i \xc3\xb6stra staden som \xc3\xb6verlevde rivningarna, och st\xc3\xa5r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inte parallellt med \xc3\xb6vriga hus l\xc3\xa4ngs G\xc3\xa5gatan._NEWLINE_En viktig h\xc3\xa4ndelse i Sveriges och Uppsalas historia var Drottning Kristinas abdikation i Uppsala den 6 juni 1654. Abdikationen berodde p\xc3\xa5 religi\xc3\xb6sa sk\xc3\xa4l d\xc3\xa5 Kristina samma \xc3\xa5r konverterade till katolocismen. Samma dag som Kristina abdikerade kr\xc3\xb6ntes hennes kusin Karl X till kung i Sverige i Uppsala domkyrka.\n_START_SECTION_\nFrihetstiden & den Gustavianska tiden (1718\xe2\x80\x931809)\n_START_PARAGRAPH_\nSom akademisk studentstad kom Uppsala att p\xc3\xa5verkas stark av Upplysningens id\xc3\xa9er. Under 1700-talet hyllades f\xc3\xb6rnuft och vetenskap och under 1720-talet b\xc3\xb6rjade Uppsala och universitetet att blomstra igen. Hattpartiet kom efter sitt makt\xc3\xb6vertagande \xc3\xa5r 1738 att driva en nyttoinriktad och merkantilistisk utbildningspolitik. Nya institutioner f\xc3\xb6r \xc3\xa4mnen s\xc3\xa5 som kemi, fysik och nationalekonomi kom att inr\xc3\xa4ttas medan de humanistiska disciplinerna fick st\xc3\xa5 tillbaka. Under den h\xc3\xa4r perioden b\xc3\xb6rjade m\xc3\xa5nga av den svenska upplysningstidens mest framst\xc3\xa5ende personer leva och verka i staden. Carl von Linn\xc3\xa9 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade kartl\xc3\xa4ggningen och systematiseringen av v\xc3\xa4xtv\xc3\xa4rlden. Det botaniska intresset dominerade universitetet vid denna tid. Linn\xc3\xa9 \xc3\xb6vertog den botaniska tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden och den var ocks\xc3\xa5 utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6r de mycket popul\xc3\xa4ra botaniska excursionerna till Uppsalas omgivningar. Linn\xc3\xa9 s\xc3\xa4nde ocks\xc3\xa5 l\xc3\xa4rjungar \xc3\xb6ver hela v\xc3\xa4rlden. Anders Celsius skapade Sveriges f\xc3\xb6rsta egentliga observatorium 1741, d\xc3\xa4r astronomiska och meteorologiska observationer regelbundet utf\xc3\xb6rdes. Den framst\xc3\xa5ende humanisten Johan Ihre d\xc3\xb6mdes \xc3\xa5r 1751 att betala en professors \xc3\xa5rsl\xc3\xb6n i b\xc3\xb6ter som straff f\xc3\xb6r sin frispr\xc3\xa5kighet. Andra framst\xc3\xa5ende vetenskapsm\xc3\xa4n under denna era var matematikern Samuel Klingenstierna och l\xc3\xa4karen tillika pediatrikens fader Nils Ros\xc3\xa9n von Rosenstein._NEWLINE_Under 1700-talet upplevde den borgerliga handelsstaden Uppsala en tillbakag\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 grund av konkurrens fr\xc3\xa5n det v\xc3\xa4xande handelscentrumet i Stockholm. Under 1770-talet uppgick stadens befolkning till ca 4\xc2\xa0000 personer vilket gjorde den till en av rikets viktigaste st\xc3\xa4der._NEWLINE_Under slutet av 1700-talet upplevde staden och universitetet en tillbakag\xc3\xa5ng som delvis berodde p\xc3\xa5 att naturvetenskapens motg\xc3\xa5ngar, d\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av dess fr\xc3\xa4msta f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare och vetenskapsm\xc3\xa4n dog. Den politiska oron i Europa efter Franska revolutionen p\xc3\xa5verkade ocks\xc3\xa5 universitetet negativt. I revolutionens efterdyningar uppstod starka republikanska och liberala str\xc3\xb6mningar bland Uppsalas studenter. De anti-rojalistiska st\xc3\xa4mningarna v\xc3\xa4xte d\xc3\xa5 Hertig Karl efter mordet p\xc3\xa5 Gustav III hade inskr\xc3\xa4nkte tryckfriheten i Sverige. I protest mot detta samlades Uppsalas studenter p\xc3\xa5 ny\xc3\xa5rsafton 1793 i en symbolisk begravningsmarsch \xc3\xb6ver tryckfriheten. Marschen var det f\xc3\xb6rsta tillf\xc3\xa4llet d\xc3\xa5 Uppsalas olika studentnationer enades om en gemensam politisk manifestation. Som en f\xc3\xb6ljd av m\xc3\xb6tet grundades Uppsalastudenternas f\xc3\xb6rsta nationskonvent, vilket var den f\xc3\xb6rsta organiserade sammanslutningen bland studenterna utanf\xc3\xb6r nationerna och d\xc3\xa4rmed en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till Uppsala studentk\xc3\xa5r. Konventen \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t att l\xc3\xa4sa f\xc3\xb6rbjudna politiska skrifter fr\xc3\xa5n bland annat revolutionens Frankrike. Under den h\xc3\xa4r tiden uppstod ocks\xc3\xa5 den politisk-litter\xc3\xa4ra kretsen Juntan. De revolution\xc3\xa4ra str\xc3\xb6mningarna bland studenterna blev dock kortvariga. Redan i april 1793 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds nationskonventet genom ett kungligt dekret. Juntan bestod fram till \xc3\xa5r 1800 d\xc3\xa5 flera av dess ledande medlemmar relegerades fr\xc3\xa5n Uppsala universitet efter den s\xc3\xa5 kallade Musikprocessen.\n_START_SECTION_\nUppsala under uniontiden (1809\xe2\x80\x931905)\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1830-talet erfor Uppsala en \xc3\xb6kad tillv\xc3\xa4xt efter de senaste \xc3\xa5rens stagnation och under perioden 1820\xe2\x80\x931870 \xc3\xb6kade antalet professorer p\xc3\xa5 universitetet fr\xc3\xa5n ca 60 till 110 och antalet studenter trefaldigades fr\xc3\xa5n ca 500 till 1500. Universitetet pr\xc3\xa4glades tydligt av romantiska id\xc3\xa9al under \xc3\xa5rhundradets f\xc3\xb6rsta halva men kom under dess senare decennium att bli mer inriktat p\xc3\xa5 naturvetenskapen._NEWLINE_Under romantiken uppst\xc3\xa5r starka skandinavistiska str\xc3\xb6mningar p\xc3\xa5 universitet runt om i norden. Det f\xc3\xb6rsta skandinaviska studentm\xc3\xb6tet h\xc3\xa5lls \xc3\xa5r 1843 i Uppsala och studenter fr\xc3\xa5n K\xc3\xb6penhamns-, Kristianias- och Lunds universitet str\xc3\xb6mmar till staden. F\xc3\xb6r att l\xc3\xa4tt kunna k\xc3\xa4nna igen varandra under studentm\xc3\xb6tena best\xc3\xa4mdes det att universitetets studenter skulle b\xc3\xa4ra likadana m\xc3\xb6ssor vilket blev f\xc3\xb6rlagan till dagens studentm\xc3\xb6ssor. Romantiken var \xc3\xa4ven stor utanf\xc3\xb6r studentkretsar och staden blev ett centrum f\xc3\xb6r dess litteratur och kultur med framst\xc3\xa5ende personligheter som Per Daniel Amadeus Atterbom, Lorenzo Hammarsk\xc3\xb6ld, Erik Gustaf Geijer med flera vilka tillsammans brukar kallas f\xc3\xb6r Uppsalaromantikerna. Skandinavismen n\xc3\xa5dde sin kulmen efter Februarirevolutionen 1848 och det f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ret grundas Uppsala studentk\xc3\xa5r. Skandinavismen avtar dock snabbt under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren, bland annat p\xc3\xa5 grund av det Slesvig-holsteinska kriget. Ett f\xc3\xa5tal studentm\xc3\xb6ten h\xc3\xa5lls under 1850- och 1860-talen. Det sista studentm\xc3\xb6tet h\xc3\xa5lls i Uppsala \xc3\xa5r 1875._NEWLINE_Under den senare delen av 1800-talet kom Uppsala att \xc3\xb6verge romantiken och bli mer inriktat p\xc3\xa5 naturvetenskapliga \xc3\xa4mnen. \xc3\x85r 1870 fick kvinnor tillg\xc3\xa5ng till universitetet och 1872 blev Betty Pettersson den f\xc3\xb6rsta kvinnliga studenten som skrevs in p\xc3\xa5 n\xc3\xa5got svenskt universitet. 1892 grundas "Upsala Kvinliga Stud\xc3\xa4ntf\xc3\xb6rening" av bland annat Lydia Wahlstr\xc3\xb6m, som blir f\xc3\xb6reningens ordf\xc3\xb6rande fr\xc3\xa5n dess grundande till 1898. Samtidigt expanderar universitetet kraftigt med stor nybyggnation. Under den h\xc3\xa4r perioden invigdes en rad nya byggnader. \xc3\x85r 1841 invigdes universitetsbiblioteket Carolina Rediviva och \xc3\xa5r 1887 invigs Universitetshuset av kung Oscar II. Vidare invigdes ocks\xc3\xa5 Akademiska sjukhuset nya lokaler \xc3\xa5r 1867, med plats f\xc3\xb6r 171 patienter. Under denna tid inf\xc3\xb6rskaffade sig ocks\xc3\xa5 flera av stadens studentnationer egna nationshus._NEWLINE_\xc3\x85r 1866 invigdes Uppsala centralstation vilken blev mycket viktig f\xc3\xb6r staden d\xc3\xa5 den band ihop Uppsala med Stockholm och resten av Sverige. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen m\xc3\xb6jliggjorde en st\xc3\xb6rre industrialisering av staden. Omr\xc3\xa5det saknade typiska industriresurser som malm och skog, men den b\xc3\xb6rdiga Upplandssl\xc3\xa4tten gav staden stor tillg\xc3\xa5ng till livsmedel till en v\xc3\xa4xande livsmedelsindustri och tegellera till en tegelindustri. Ut\xc3\xb6ver dessa uppstod det \xc3\xa4ven i staden omfattande textilindustri, tryckeriindustri, tillverkningsindustri och kvarnindustri. Den f\xc3\xb6rsta n\xc3\xa4ringen att industrialiseras var br\xc3\xa4nnvinstillverkning, som under 1855-1865 utgjorde n\xc3\xa4sta h\xc3\xa4lften av stadens inkomster. Resurserna fr\xc3\xa5n denna n\xc3\xa4ring anv\xc3\xa4ndes till att finansiera stadens fortsatta industrialisering._NEWLINE_Befolknings\xc3\xb6kningen tog fart under mitten p\xc3\xa5 1800-talet tack vare industrialiseringsprocessen. Den \xc3\xb6kade befolkningen ledde till att Uppsala under slutet av 1800-talet byggdes ut kraftigt. I och med stadstullens avskaffande 1810 \xc3\xb6kade m\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6r staden att expandera utanf\xc3\xb6r den stadsrektangel som etablerats under stadsplanen 1643, och som i stort sett fortfarande g\xc3\xa4llde. Stadens f\xc3\xb6rsta stadsarkitekt Carl Axel Ekholm tilltr\xc3\xa4dde 1878 och 1880 antogs en ny stadsplan vilken ledde till att staden v\xc3\xa4xte norrut mot Svartb\xc3\xa4cken och \xc3\xb6sterut mot Vaksala. Mellan \xc3\xa5r 1870 och \xc3\xa5r 1900 f\xc3\xb6rdubblades stadens befolkning fr\xc3\xa5n 11,433 till 22\xc2\xa0818 inv\xc3\xa5nare._NEWLINE_1854 h\xc3\xa4rjades staden mellan september och november m\xc3\xa5nader av kolera. Den 27 november 1854 f\xc3\xb6rklarades koleraepidemin att ha upph\xc3\xb6rt och d\xc3\xa5 hade totalt 706 personer insjuknat, varav 207 dog av sjukdomen. 1854 hade Uppsala 6\xc2\xa0952 inv\xc3\xa5nare och av dem insjuknade 10,1\xc2\xa0% och dog 3,0\xc2\xa0% i koleran._NEWLINE_\xc3\x85r 1890 grundades ocks\xc3\xa5 den liberala morgontidningen Upsala Nya Tidning (UNT) vilken lever kvar idag. Bland de fr\xc3\xa4msta initiativtagarna till tidningen fanns ledande personer i den liberala studentf\xc3\xb6reningen Verdandi. \xc3\x85r 1901 blir tidningen \xc3\xa4ven en sexdagarstidning.\n_START_SECTION_\nUppsala under v\xc3\xa4rldskrigen och mellankrigstiden (1905\xe2\x80\x931945)\n_START_PARAGRAPH_\nUnder det tidiga 1900-talet \xc3\xb6kar idrottslivet i Uppsala d\xc3\xa5 IK Sirius bildas \xc3\xa5r 1907 och idrottsarenan Studenternas IP byggs 1909. Under 1920-talet p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas ett en kraftig befolkningsutveckling i staden som blir ett av landets snabbast v\xc3\xa4xande. Gunnar Leche var stadsarkitekt mellan \xc3\xa5ren 1920 och 1954 och satte stark pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 Uppsala._NEWLINE_\xc3\x85r 1921 inr\xc3\xa4ttades med ett riksdagsbeslut Statens institut f\xc3\xb6r rasbiologi i staden. Institutet var det f\xc3\xb6rsta i sitt slag i v\xc3\xa4rlden och leddes av l\xc3\xa4karen Herman Lundborg. Institutets syfte var att motverka den svenska folkstammens degradering. \xc3\x85r 1936 avsattes den pronazistiska Lundborg och ersattes med Gunnar Dahlberg, vilken ledde institutet fr\xc3\xa5n den rasistiska linjen till en mer medicinsk och statistisk inriktning. F\xc3\xb6rst \xc3\xa5r 1956 byter institutet namn till Institutionen f\xc3\xb6r medicinsk genetik. Under Bollhusm\xc3\xb6tet 1939 protesterar flera uppsalastudenter mot Medicinalstyrelsens planer p\xc3\xa5 att tio asyls\xc3\xb6kande judiska specialister f\xc3\xa5 arbetstillst\xc3\xa5nd i Sverige. I april 1943 sker P\xc3\xa5skkravallerna d\xc3\xa5 nazistpariet Svensk socialistisk samling h\xc3\xa5ller en manifestation vid Gamla Uppsala h\xc3\xb6gar._NEWLINE_Efter Uppsala m\xc3\xb6te hade Uppsala ingen katolsk kyrka fram till 1900-talet och katolska h\xc3\xb6gtider firades endast i privata hem. Under 1930-talet \xc3\xa5terkom behovet av en katolsk kyrka i Uppsala och 1943 grundades Uppsalas f\xc3\xb6rsta katolska kapell sedan reformationen. Kapellet utvecklades senare till dagens Sankt Lars katolska kyrka_NEWLINE_Under den h\xc3\xa4r tiden v\xc3\xa4xte framf\xc3\xb6r allt den filosofiska fakulteten p\xc3\xa5 universitetet och nya \xc3\xa4mnen tillkom i bland annat arkeologi, konsthistoria och moderna spr\xc3\xa5k. Framst\xc3\xa5ende professorer under den h\xc3\xa4r perioden var The Svedberg, Arne Tiselius, Harald Hj\xc3\xa4rne, Adolf Noreen och Nathan S\xc3\xb6derblom. Under den h\xc3\xa4r tiden utvecklades ocks\xc3\xa5 den s\xc3\xa5 kallade Uppsalafilosofin.  Mellan \xc3\xa5r 1880 och 1945 tredubblades antalet studenter p\xc3\xa5 universitetet fr\xc3\xa5n 1\xc2\xa0500 till 4\xc2\xa0500.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden (1945\xe2\x80\x931991)\n_START_PARAGRAPH_\nUppsalas efterkrigshistoria pr\xc3\xa4glas av stor expansion. Samtidigt genomf\xc3\xb6rdes ett omfattande stadssaneringsprojekt d\xc3\xa5 omfattande delar av centrala Uppsala rivs. Rivningen \xc3\xa4r som intensivast mellan 1958 och 1978. Rivningarna hade en liknande effekt p\xc3\xa5 stadsbilden som bombningarna hade p\xc3\xa5 centraleuropa under Andra v\xc3\xa4rldskriget. Saneringsprojektet motiverades bland annat av att stora delar av den gamla stadsk\xc3\xa4rnan var i stort renoveringsbehov och vissa byggnader led av husbrock. Rivningarna brukar ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rklaras med den d\xc3\xa5 r\xc3\xa5dande radikala tidsandan d\xc3\xa4r nyren\xc3\xa4ssanshusen ans\xc3\xa5gs vara n\xc3\xa5got av en symbol f\xc3\xb6r klassamh\xc3\xa4llet och det f\xc3\xb6rg\xc3\xa5ngna._NEWLINE_Till stor del revs nyklassicistiska hus fr\xc3\xa5n 1880-talet medan \xc3\xa4ldre och enklare l\xc3\xa5ga hus ofta bevarades.  De d\xc3\xa5tida \xc3\xa4garf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena och rivningarnas ofta centrala l\xc3\xa4ge kan delvis f\xc3\xb6rklara varf\xc3\xb6r inte enklare hus revs f\xc3\xb6rst eftersom m\xc3\xa5nga bevarade hus, som de kring norra delarna av \xc3\x96vre Slottsgatan och Svartb\xc3\xa4cksgatan, inte ligger fullt s\xc3\xa5 centralt som till exempel husen kring Stora Torget; dock f\xc3\xb6rsvann \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga mindre centralt bel\xc3\xa4gna nyren\xc3\xa4ssanshus, l\xc3\xa4ngs s\xc3\xb6dra delarna av Dragarbrunnsgatan och Kungsgatan bland annat. N\xc3\xa4rhet till historiska eller symboliskt laddade platser som Universitetshuset eller Linn\xc3\xa9tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden kan ocks\xc3\xa5 ha bidragit till att det slutligen skapades en bevarandeplan f\xc3\xb6r vissa gatupartier. Att ett stort antal 1900-talshus i nybarock och jugend klarade sig undan gr\xc3\xa4vskoporna skall dock till stor del f\xc3\xb6rklaras med r\xc3\xa5dande \xc3\xa4garf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Som exempel kan n\xc3\xa4mnas Vasahuset som trots f\xc3\xb6rfr\xc3\xa5gan om rivning klarade sig undan. Dock revs det s\xc3\xa5 kallade Rappska huset i Luthagen som var ett av stadens mest p\xc3\xa5kostade bland de hus som byggdes i jugendstil._NEWLINE_Uppsala upplevde under efterkrigstiden en stark befolkningstillv\xc3\xa4xt. Uppsala kommun inv\xc3\xa5narantal v\xc3\xa4xer fr\xc3\xa5n ca 74000 \xc3\xa5r 1940 till drygt 156000 \xc3\xa5r 1990 och f\xc3\xb6rdubblas d\xc3\xa4rmed p\xc3\xa5 en 50-\xc3\xa5rsperiod. Befolkningsutvecklingen n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiggjorde nybyggnation, b\xc3\xa5de i de omr\xc3\xa5den i innerstaden som rivits men \xc3\xa4ven ut \xc3\xb6ver tidigare icke-bebyggda omr\xc3\xa5den. Samtidigt gav h\xc3\xb6gkonjunkturen efter andra v\xc3\xa4rldskriget budgetutrymme i form av stora satsningar p\xc3\xa5 nybyggnation. Nybyggnationen skedde oftast i modernistisk och funktionalistisk stil. Under 1960- och 1970-talets miljonprogramsperiod bebyggs bland annat omr\xc3\xa5dena Luthagen, Eriksberg, Flogsta, Norby, Gottsunda, Sunnersta, Gr\xc3\xa4nby, Nyby och Studentstaden._NEWLINE_Universitet v\xc3\xa4xte kraftigt under senare delen av 1900-talet, fr\xc3\xa5n 8\xc2\xa0000 studerande \xc3\xa5r 1960 till 21\xc2\xa0000 \xc3\xa5r 1970. Under rektor Torgny T:son Segerstedts \xc3\xa4mbetesperiod mellan 1955 och 1978 antog universitetet fler studenter \xc3\xa4n under hela universitetets f\xc3\xb6rutg\xc3\xa5ende historia sammanlagt. Under 1950- 1960- och 1970-talen genomgick staden ocks\xc3\xa5 en omfattande avindustrialisering, och flera av de stora Uppsalaf\xc3\xb6retagen som grundats under 1800-talets senare h\xc3\xa4lft st\xc3\xa4ngde igen.\n_START_SECTION_\nNutiden (1991- )\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 2000-talets f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rtionde har Uppsalas kulturliv expanderat och n\xc3\xa5gra av stadens \xc3\xa5terkommande evenemang \xc3\xa4r Uppsala internationella gitarrfestival, Uppsala internationella kortfilmsfestival, Allt ljus p\xc3\xa5 Uppsala, Birdie, Uppcon och Kulturnatten Uppsala, vilken samlade 100\xc2\xa0000 bes\xc3\xb6kare \xc3\xa5r 2011. \xc3\x85r 2007 invigdes Uppsalas kulturhus Uppsala Konsert & Kongress. Universitetet \xc3\xa4r idag f\xc3\xb6rdelat p\xc3\xa5 nio fakulteter och har ca 20\xc2\xa0000 hel\xc3\xa5rsstuderande och 3\xc2\xa0600 anst\xc3\xa4llda, varav uppemot 500 \xc3\xa4r professorer._NEWLINE_Motorv\xc3\xa4gen E4 drogs \xc3\xb6ster om staden 2006. Dessf\xc3\xb6rinnan gick genomfartstrafiken l\xc3\xa4ngs Tycho Hed\xc3\xa9ns v\xc3\xa4g. I december 2012 fick Uppsala en direkt pendelt\xc3\xa5gsf\xc3\xb6rbindelse med centrala Stockholm, via Arlanda flygplats._NEWLINE_\xc3\x85r 2011 ber\xc3\xa4knades befolkningen i Uppsala kommun \xc3\xb6verstiga 200\xc2\xa0000 personer, vilket g\xc3\xb6r att staden r\xc3\xa4knas som storstad enligt Sveriges kommuner och landsting.'