b'\n_START_ARTICLE_\nBernardino Telesio\n_START_PARAGRAPH_\nBernardino Telesio (latiniserat Telesius), f\xc3\xb6dd 1508 i Cosenza i Kalabrien, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r den 2 oktober 1588, var en italiensk ren\xc3\xa4ssansfilosof._NEWLINE_Telesio studerade i Milano samt vistades en l\xc3\xa4ngre tid i Rom, d\xc3\xa4r han kom i ber\xc3\xb6ring med flera av tidens fr\xc3\xa4msta l\xc3\xa4rde, d\xc3\xa4refter i Padua, h\xc3\xb6ll f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar i Neapel och grundlade den s\xc3\xa5 kallade Cosenziska akademien, som \xc3\xa4ven efter hans d\xc3\xb6d en tid ut\xc3\xb6vade livlig vetenskaplig verksamhet._NEWLINE_Telesio var en av de f\xc3\xb6rsta, som br\xc3\xb6t med den medeltida aristotelismen, och banbrytare f\xc3\xb6r den moderna vetenskapen genom sin fordran, att all kunskap skall ha sin grund i sinnesf\xc3\xb6rnimmelserna. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r Aristoteles teleologiskt verksamma former uppst\xc3\xa4llde han j\xc3\xa4mte materien naturkrafter som v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rklaringsgrunder._NEWLINE_Men godtyckligt reducerade han dessa till tv\xc3\xa5 grundkrafter, v\xc3\xa4rme och k\xc3\xb6ld, och byggde p\xc3\xa5 dem en i m\xc3\xa5nga avseenden fantastisk naturf\xc3\xb6rklaring. Han fattade alla kroppar som besj\xc3\xa4lade och m\xc3\xa4nniskosj\xc3\xa4len som materiell, men antog \xc3\xa4ven en fr\xc3\xa5n ovan till oss kommen sj\xc3\xa4l, som \xc3\xa4r inriktad p\xc3\xa5 en \xc3\xb6ver v\xc3\xa4rlden upph\xc3\xb6jd verklighet._NEWLINE_Han f\xc3\xb6rnekar f\xc3\xb6rst\xc3\xa5ndet som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig kunskapsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga och ser i tankarna endast sinnesf\xc3\xb6rnimmelser. I samband h\xc3\xa4rmed st\xc3\xa5r hans brist p\xc3\xa5 blick f\xc3\xb6r matematikens vetenskapliga betydelse, varigenom han st\xc3\xa5r alldeles fr\xc3\xa4mmande f\xc3\xb6r en av de viktigaste sidorna i den moderna naturforskningen._NEWLINE_Hans huvudarbete \xc3\xa4r De rerum natura iuxta propria principia (1565-88). Telesio har ut\xc3\xb6vat inflytande inte bara p\xc3\xa5 sina landsm\xc3\xa4n Campanella och Bruno, utan \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 Bacon, Hobbes och Spinoza.'