b'\n_START_ARTICLE_\nAndra ytstridsflottiljen\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rsta ytattackflottiljen var ett fartygsf\xc3\xb6rband, och bildades som ett grundutbildningsf\xc3\xb6rband den 1 januari 1977 inom Kustflottan. Freds- och krigsf\xc3\xb6rbandet var till en b\xc3\xb6rjan identiskt med den tidigare 1.Jagarflottiljen, men gavs ny organisation och numrering 1983. Ytattackflottiljen ersatte den tidigare jagarflottiljen som huvudstridsf\xc3\xb6rband inom sj\xc3\xb6stridskrafterna._NEWLINE_F\xc3\xb6rsta ytattackflottiljen grundutbildade under perioden 1977-82 personal f\xc3\xb6r tv\xc3\xa5 ytattackflottiljer i krigsorganisationen. Dessa ben\xc3\xa4mndes 1.\xc2\xa0ytattackflottiljen och 2.\xc2\xa0ytattackflottiljen. De tv\xc3\xa5 var initialt identiska med de tidigare krigsf\xc3\xb6rbanden F\xc3\xb6rsta jagarflottiljen och Andra jagarflottiljen._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1983 satte \xc3\xa4ven F\xc3\xb6rsta ytattackflottiljen upp Andra ytattackflottiljen i krigsorganisationen, detta f\xc3\xb6rband var till stora delar identiskt med f\xc3\xb6rutvarande krigsf\xc3\xb6rbandet f\xc3\xb6re detta 1.\xc2\xa0jagarflottiljen. Den nyuppsatta grundutbildningsf\xc3\xb6rbandet 4.\xc2\xa0ytattackflottiljen satte fr\xc3\xa5n 1983 upp krigsf\xc3\xb6rbandet 3.\xc2\xa0ytattackflottiljen i krigsorganisationen, detta f\xc3\xb6rband var till stora delar identiskt med f\xc3\xb6rutvarande krigsf\xc3\xb6rbandet 2.\xc2\xa0ytattackflottiljen (f\xc3\xb6re detta 2.\xc2\xa0jagarflottiljen). 4.\xc2\xa0ytattackflottiljen bytte namn till 3.\xc2\xa0ytstridsflottiljen den 1 juli 1994 och \xc3\xb6vertog d\xc3\xa5 krigsf\xc3\xb6rbandets numrering \xc3\xa4ven i grundorganisationen._NEWLINE_Den 1 juli 1994 bytte flottiljen bytte namn till Andra ytstridsflottiljen, och \xc3\xb6vertog d\xc3\xa5 krigsf\xc3\xb6rbandets numrering \xc3\xa4ven i grundorganisationen. Detta genom att samtliga f\xc3\xb6rband och enheter inom F\xc3\xb6rsvarsmakten kaderorganiserade, och fick en fast organisation. Flottiljen ingick i en tidigare organisation av den svenska flottan d\xc3\xa4r de olika flottiljerna var indelade efter uppgifterna ytstrid, ub\xc3\xa5tstj\xc3\xa4nst och minkrig. Andra ytattackflottiljen \xc3\xb6vertog den roll och de uppgifter 1.\xc2\xa0ytattackflottiljen tidigare innehaft. Vilken i sin tur leder sitt ursprung fr\xc3\xa5n 1. jagarflottiljen. Den 1 januari 1998 antogs namnet 2.\xc2\xa0ytstridsflottiljen._NEWLINE_Inf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 2004 p\xc3\xa5gick ett utvecklingsarbete inom F\xc3\xb6rsvarsmakten g\xc3\xa4llande sj\xc3\xb6stridskrafternas framtida flottiljorganisation. D\xc3\xa4r minkrigs- och ytstridsflottiljerna skulle anta en nya flottiljorganisation, sj\xc3\xb6stridsflottiljer. Varje flottilj skulle inneha alla de funktioner som svenska \xc3\xb6rlogsfartyg, f\xc3\xb6rutom ub\xc3\xa5tar, samt hantera ytstrid, ub\xc3\xa5tsjakt och minkrig. I regeringens f\xc3\xb6rslag till riksdagen ans\xc3\xa5g regeringen att tyngdpunkten f\xc3\xb6r marinens verksamheten borde finnas i Karlskrona i syd\xc3\xb6stra Sverige. Det byggde p\xc3\xa5 en st\xc3\xb6rre omorganiseringar av marinen, vilket i sig resulterade en st\xc3\xb6rre reduktion av marinens insatsorganisation. P\xc3\xa5 ostkusten fanns inf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvarsbeslutet en marinbas med tre flottiljer. Regeringens f\xc3\xb6rslag till riksdagen byggde p\xc3\xa5 att Ostkustens marinbas och Andra ytstridsflottiljen skulle utg\xc3\xa5 ur freds- och insatsorganisationen, samt att f\xc3\xb6rbandsledningen f\xc3\xb6r F\xc3\xb6rsta ub\xc3\xa5tsflottiljen skulle omlokaliseras till Karlskrona. F\xc3\xb6rdelningen av fartyg ing\xc3\xa5ende i de nya sj\xc3\xb6stridsflottiljerna \xc3\xb6verl\xc3\xa4t regeringen till F\xc3\xb6rsvarsmakten att besluta om. Den 31 december 2004 avvecklades Andra ytstridsflottiljen, fr\xc3\xa5n och med 1 januari 2005 \xc3\xb6vergick ytstridsflottiljen till en avvecklingsorganisation fram till dess att avvecklingen skulle vara slutf\xc3\xb6rd senast den 30 juni 2006. _NEWLINE_I den nya organisationen skulle Andra ytstridsflottiljens fartyg f\xc3\xb6rdelades mellan Tredje sj\xc3\xb6stridsflottiljen och Fj\xc3\xa4rde sj\xc3\xb6stridsflottiljen. Under grundutbildningen 2005 kom dock samtliga fartyg fr\xc3\xa5n Andra ytstridsflottiljen att lyda under chefen f\xc3\xb6r Fj\xc3\xa4rde sj\xc3\xb6stridsflottiljen. Vid en ceremoni den 11 januari 2005, halades flottiljens flagga p\xc3\xa5 Berga. Detta skedde i och med att avg\xc3\xa5ende chefen f\xc3\xb6r Andra ytstridsflottiljen l\xc3\xa4mnade \xc3\xb6ver fartyg och bes\xc3\xa4ttningar till och chefen f\xc3\xb6r Fj\xc3\xa4rde sj\xc3\xb6stridsflottiljen. Kvar blev Andra ytstridsflottiljens avvecklingsorganisation som verkade med att administrera avvecklingen av staben f\xc3\xb6r Andra ytstridsflottiljen, vilken enligt riksdagsbeslutet skulle uppl\xc3\xb6sas senast den 30 juni 2006. Den 25 augusti 2005 h\xc3\xb6lls en minnesceremoni f\xc3\xb6r flottiljens personal.\n_START_SECTION_\nIng\xc3\xa5ende enheter\n_START_PARAGRAPH_\n1.\xc2\xa0ytattackflottiljen ingick i Kustflottan. Flottiljstaben bestod av flottiljchef, flottiljadjutanter, flottiljingenj\xc3\xb6r. Staben var i fredsorganisationen till del sj\xc3\xb6g\xc3\xa5ende normalt p\xc3\xa5 HMS Halland eller HMS Sm\xc3\xa5land och till del landbaserad i den s\xc3\xa5 kallade Gula Villan vid Berga \xc3\xb6rlogsskolor. I krig till del sj\xc3\xb6g\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 HMS Halland och till del landbaserad i anslutning till Marinkommando/\xc3\x96rlogsbas. Fr\xc3\xa5n den 1 juli 1994 speglades krigsorganisationen med fredsorganisationen fram till den 30 juni 2000. Fr\xc3\xa5n den 1 juli 2000 till att f\xc3\xb6rbandet avvecklades den 31 december 2004, var flottiljen ett utbildningsf\xc3\xb6rband, som utbildade f\xc3\xb6rband till F\xc3\xb6rsvarsmaktens insatsorganisation. F\xc3\xb6rbanden bemannades av v\xc3\xa4rnpliktig personal fr\xc3\xa5n hela Sverige, men med koncentration till M\xc3\xa4lardalen och Sydsverige.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggningar och \xc3\xb6vningsplatser\n_START_PARAGRAPH_\n1.\xc2\xa0ytattackflottiljen (f\xc3\xb6re detta 1.\xc2\xa0jagarflottiljen) sedermera 2.\xc2\xa0ytattackflottiljen utg\xc3\xa5ngsbaserade i krigsorganisationen inom S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rnsbasen (S\xc3\xb6rB) inom Ostkustens \xc3\xb6rlogsbas (\xc3\x96rlbO), senare Ostkustens marinkommando (MKO).\n_START_SECTION_\nHeraldik och traditioner\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r 2.\xc2\xa0ytattackflottiljen bildades den 1 juli 1994, antog f\xc3\xb6rbandet ett nytt heraldiskt vapen, "Bl\xc3\xa5tt f\xc3\xa4lt, ginbalksvis styckat av en ned\xc3\xa5tg\xc3\xa5ende blixt i siler; det \xc3\xb6vre f\xc3\xa4ltet belagt med en femuddig stj\xc3\xa4rna, det nedre med tv\xc3\xa5 stolpvis st\xc3\xa4llda motst\xc3\xa5ende trianglar, allt av guld. Sk\xc3\xb6lden kr\xc3\xb6nt av en kunglig krona". Den 30 juni 1994 antogs "Fladdrande fanor" (Widqvist) som f\xc3\xb6rbandsmarsch, vilken fastst\xc3\xa4lldes den 13 juni 1996 som f\xc3\xb6rbandsmarsch f\xc3\xb6r Andra ytstridsflottiljen. Marschen \xc3\xb6vertogs 2005 av Tredje sj\xc3\xb6stridsflottiljen._NEWLINE_Den 30 april 1996 tilldelades flottiljen en svensk tretungad flagga av \xc3\x96B Owe Wiktorin, vilken \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades p\xc3\xa5 Artillerig\xc3\xa5rden i Stockholm. I samband med Hennes majest\xc3\xa4t drottningens f\xc3\xb6delsedag den 23 december 2004 genomf\xc3\xb6rde Andra ytstridsflottiljens sista salutskjutning fr\xc3\xa5n salutstationen p\xc3\xa5 Skeppsholmen. Salutledare var kapten Fredrik \xc3\x96verby. Salutbes\xc3\xa4ttningen bestod av personal fr\xc3\xa5n ytstridsflottiljens korvetter samt lagfartyg. I samband med att flottiljen avvecklades h\xc3\xb6lls en minnesceremoni den 25 augusti 2005 f\xc3\xb6r flottiljens personal. Under ceremonin avt\xc3\xa4cktes flottiljens minnesristning vid hamnen p\xc3\xa5 Berga, och efter ceremonin tilldelades flottiljens personal Andra ytstridsflottiljens minnesmedalj i guld (2.\xc2\xa0YsfljMM).\n_START_SECTION_\nMateriel vid f\xc3\xb6rbandet\n_START_PARAGRAPH_\nHuvudstridsmedel var initialt tung (53 cm) torped, medelsv\xc3\xa5rt (12 cm) och l\xc3\xa4tt (40 och 57 mm) allm\xc3\xa5lsartilleri, antiub\xc3\xa5tsraketer och anitub\xc3\xa5tsgranater, sjunkbomber samt minor, Luftv\xc3\xa4rnsrobot 07 och sj\xc3\xb6m\xc3\xa5lsroboten 08. \xc3\x85r 1982 utgick Robot 07 och tunga antiub\xc3\xa5tsgranater (30,5 cm) n\xc3\xa4r landskapsjagarna typ \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland utrangerades, men i st\xc3\xa4llet tillf\xc3\xb6rdes Robot 12 med patrullb\xc3\xa5t typ Hugin. \xc3\x85r 1983 tillf\xc3\xb6rdes Robot 15 och moderna sensor och ledningssystem p\xc3\xa5 de moderniserade robotb\xc3\xa5tarna typ Norrk\xc3\xb6ping. Dessutom tillkom l\xc3\xa4tta antiub\xc3\xa5tsgranater m/83. \xc3\x85r 1985 tillkom l\xc3\xa4tt ub\xc3\xa5tsjakttorped p\xc3\xa5 kustkorvett typ Stockholm. \xc3\x85r 1986 utgick 12 cm artilleri, robot 08 och antiub\xc3\xa5tsraketer n\xc3\xa4r den sista landskapsjagaren typ Halland utgick. Vid ceremoni den 11 januari 2005 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes en divisionsstab, samt korvetterna HMS G\xc3\xb6teborg, HMS G\xc3\xa4vle, HMS Kalmar, HMS Sundsvall och st\xc3\xb6dfartyget HMS Visborg till Fj\xc3\xa4rde sj\xc3\xb6stridsflottiljen. Efter utbildnings\xc3\xa5ret 2005 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes tv\xc3\xa5 av korvetterna till Tredje sj\xc3\xb6stridsflottiljen i Karlskrona. Tv\xc3\xa5 korvetter samt lagfartyget HMS Visborg kvarstod i Berga/Musk\xc3\xb6 omr\xc3\xa5det under Fj\xc3\xa4rde sj\xc3\xb6stridsflottiljens bef\xc3\xa4l.'