b'\n_START_ARTICLE_\nSydvietnams ekonomi\n_START_PARAGRAPH_\nSydvietnams ekonomi var en marknadsekonomi, utvecklande och \xc3\xb6ppen. Ekonomin var framf\xc3\xb6r allt fri mellan 1963 och 1973. Men \xc3\xa4nd\xc3\xa5 var ekonomisk utveckling starkt baserad p\xc3\xa5 fem\xc3\xa5rsplan eller fyra\xc3\xa5rsplan. Ekonomin stod stabil de f\xc3\xb6rsta tio \xc3\xa5ren, f\xc3\xb6r att sedan m\xc3\xb6ta sv\xc3\xa5righeterna p\xc3\xa5 grund av det krig som ledde till instabil ekonomisk tillv\xc3\xa4xt, h\xc3\xb6ga statsbudgetunderskott, h\xc3\xb6g inflation och underskott i handelsbalansen. Den sydvietnamesiska staten tvingades dirigera landreformerna tv\xc3\xa5 g\xc3\xa5nger. USA spelade en viktig roll i ekonomin genom ekonomiska och tekniska bist\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6re 1965\n_START_PARAGRAPH_\nUnder perioden f\xc3\xb6re 1965 s\xc3\xa5g Sydvietnams ekonomi av en ganska snabb \xc3\xb6kning av BNP, och en mindre h\xc3\xb6jning av KPI. I statsbudgeten fanns till en b\xc3\xb6rjan ett \xc3\xb6verskott, men fr\xc3\xa5n och med 1961 \xc3\xb6vergick det till ett underskott. Industrin och jordbruket h\xc3\xb6ll tillv\xc3\xa4xten uppe, och man fortsatte investera. \xc3\x85r 1955 grundade Ng\xc3\xb4 \xc4\x90\xc3\xacnh Di\xe1\xbb\x87ms regering nationalbanken Foreign Exchange Bureau, ersatte den tidigare valutan fransk Indokinapiaster med dong, och definierade den nyas v\xc3\xa4xelkurs i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till amerikanska dollar som 35:1. En jordreform, d\xc3\xa4r oanv\xc3\xa4nd mark togs och delades ut till jordbrukarna, p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades och fortsatte fram till 1960. Markytan som varje person fick maximalt fick \xc3\xa4ga var en kvadratkilometer, och det som blev \xc3\xb6ver blev man tvungen att s\xc3\xa4lja till regeringen, som i sin tur s\xc3\xa5lde det till de beh\xc3\xb6vande b\xc3\xb6nderna. Mark\xc3\xa4garna och jordbrukarna var tvungna att skriva ett utnyttjandekontrakt, i vilket hyran f\xc3\xb6r marken var en obligatorisk punkt. De upprepade reformerna ledde ist\xc3\xa4llet till att tv\xc3\xa5 tredjedelar av Sydvietnams mark \xc3\xa4gdes av rika mark\xc3\xa4gare. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r inf\xc3\xb6rde Nguy\xe1\xbb\x85n V\xc4\x83n Thi\xe1\xbb\x87us regering senare jordreformerna p\xc3\xa5 nytt. \xc3\x85r 1956, antog Sydvietnam en f\xc3\xb6rordning, i vilken uppr\xc3\xa4ttandet av Nationella Ekonomiska R\xc3\xa5det och dess uppgift specificerades. R\xc3\xa5det styrdes av landets vicepresident. samma \xc3\xa5r, gick Sydvietnam med i International Monetary Fund (IMF). I mars 1957, utlyste Ng\xc3\xb4 \xc4\x90\xc3\xacnh Di\xe1\xbb\x87m Deklarationen av den f\xc3\xb6rsta republikens president (Tuy\xc3\xaan ng\xc3\xb4n c\xe1\xbb\xa7a T\xe1\xbb\x95ng th\xe1\xbb\x91ng \xc4\x90\xe1\xbb\x87 nh\xe1\xba\xa5t C\xe1\xbb\x99ng h\xc3\xb2a), vilket ledde till \xc3\xb6kade privata investeringar s\xc3\xa5v\xc3\xa4l utrikes som inrikes. Det ledde \xc3\xa4ven till att regeringen b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4rna om investerarnas intressen, och en politik inriktad p\xc3\xa5 att uppmuntra vidare investeringar (s\xc3\xa4nkt skatt, s\xc3\xa4nkt markhyra osv.).'