b'\n_START_ARTICLE_\nCapella\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nCapella Aa och Capella Ab har f\xc3\xb6rbrukat f\xc3\xb6rr\xc3\xa5det av v\xc3\xa4te i dess k\xc3\xa4rna, avkylts och expanderat bort fr\xc3\xa5n huvudserien. De ligger i en mycket sn\xc3\xa4v omloppsbana med en separation av 0,74 AE och en omloppsperiod p\xc3\xa5 104 dygn. Capella Aa \xc3\xa4r den svalare och mer lysande av de tv\xc3\xa5 med spektralklass K0 III. Den har en luminositet som \xc3\xa4r 78,7 \xc2\xb1 4,2 g\xc3\xa5nger solens och 11,98 \xc2\xb1 0,57 g\xc3\xa5nger dess radie. Den genererar energi genom termonukle\xc3\xa4r fusion av helium till kol och syre i dess k\xc3\xa4rna. Capella Ab \xc3\xa4r n\xc3\xa5got mindre och varmare och av spektralklass G1 III.  Den \xc3\xa4r 72,7 \xc2\xb1 3,6 g\xc3\xa5nger s\xc3\xa5 ljus som solen och har 8,83 \xc2\xb1 0,33 g\xc3\xa5nger dess radie. Den ligger i Hertzsprungklyftan, som utg\xc3\xb6r en kort underj\xc3\xa4ttefas d\xc3\xa4r den expanderar och svalnar f\xc3\xb6r att bli en r\xc3\xb6d j\xc3\xa4tte._NEWLINE_Capella \xc3\xa4r en av de ljusaste k\xc3\xa4llorna till r\xc3\xb6ntgenstr\xc3\xa5lning p\xc3\xa5 himlen, vilket huvudsakligen antas komma fr\xc3\xa5n coronan hos Capella Aa.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nCapella kommer fr\xc3\xa5n latin och \xc3\xa4r diminutiv av Capra i betydelsen getter. Namnet lilla geten h\xc3\xa4nsyftar p\xc3\xa5 geten som Kusken b\xc3\xa4r p\xc3\xa5 sin v\xc3\xa4nstra axel.\n_START_SECTION_\nLandskapsstj\xc3\xa4rna\n_START_PARAGRAPH_\nCapella \xc3\xa4r Dalarnas landskapsstj\xc3\xa4rna.'