b'\n_START_ARTICLE_\nOlle Elgenmark\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt\n_START_PARAGRAPH_\nElgenmark var son till \xc3\xb6verl\xc3\xa4karen med. dr Olof Alfred Elgenmark (1908-1972) och fil. mag. Elsa Judith Hellsing (1908-1937). _NEWLINE_D\xc3\xa5 modern dog n\xc3\xa4r Elgenmark var endast ett \xc3\xa5r, l\xc3\xa4mnade den medicinstuderande fadern sonen att v\xc3\xa4xa upp hos morf\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6. Morfadern var ingenj\xc3\xb6r p\xc3\xa5 Bolinders och i hemmet var musiken st\xc3\xa4ndigt n\xc3\xa4rvarande. 1958 gifte sig Elgenmark med Agneta Str\xc3\xb6m. Olle Elgenmark blev far till tre barn. _NEWLINE_N\xc3\xa4r Elgenmark var liten tvingades han till pianolektioner. Under konfirmationstiden v\xc3\xa4cktes dock intresset f\xc3\xb6r orgelmusik och det resulterade i orgellektioner. Som elev p\xc3\xa5 \xc3\x96stra Real fick han spela p\xc3\xa5 den stora skolorgeln 15 minuter i veckan. I en tidningsintervju vittnar Elgenmark om f\xc3\xb6ljande h\xc3\xa4ndelse: N\xc3\xa4r han tog orgellektioner f\xc3\xb6r musikdirekt\xc3\xb6ren och organisten i Engelbrekts f\xc3\xb6rsamling Henry Lindroth l\xc3\xa4r denne ha fr\xc3\xa5gat: N\xc3\xa5, vad ska herr Elgenmark bli d\xc3\xa5? - Jag ska bli ingenj\xc3\xb6r, svarade grabben. - Det ska ni inte alls, ni ska bli organist och inget annat, dundrade direkt\xc3\xb6ren". Efter utbildningen p\xc3\xa5 Kungl Musikh\xc3\xb6gskolan d\xc3\xa4r han studerade orgelspel f\xc3\xb6r Alf Linder och harmonil\xc3\xa4ra f\xc3\xb6r Henry Lindroth tog Elgenmark organistexamen 1959, h\xc3\xb6gre kantorsexamen 1965 och h\xc3\xb6gre musikl\xc3\xa4rarexamen 1966.\n_START_SECTION_\nStockholmstiden\n_START_PARAGRAPH_\nElgenmark var 1959-1964 f\xc3\xb6rsamlingsmusiker i Solna samt 1965-1968 organist i Engelbrekts (Hjorthagens) f\xc3\xb6rsamling  d\xc3\xa4r han uppf\xc3\xb6rde egna tons\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r orgel, k\xc3\xb6r, solister och orkester. Dessutom tj\xc3\xa4nstgjorde han och konserterade i andra kyrkor; en tidig konsert innan han var 20 \xc3\xa5r fyllda h\xc3\xb6ll Elgenmark i Sankt Johannes kyrka med verk av Frescobaldi, Scheidt, Buxtehude och Bach. Elgenmark bes\xc3\xb6kte ofta kyrkorna i Stockholm f\xc3\xb6r att studera de stora organisterna som var verksamma p\xc3\xa5 50-talet, som t. ex. Otto Olsson och Waldemar \xc3\x85hl\xc3\xa9n. Som ung student fick han tilltr\xc3\xa4de till orgell\xc3\xa4ktaren f\xc3\xb6r att se n\xc3\xa4r professor Otto Olsson, giganten p\xc3\xa5 Odenplan, spelade p\xc3\xa5 sin orgel i Gustaf Vasa kyrka. Otto Olssons spels\xc3\xa4tt gjorde stort intryck p\xc3\xa5 den unge Elgenmark.  1963 fick han vikariera f\xc3\xb6r Otto Olssons eftertr\xc3\xa4dare  och kom i kontakt med den store orgelgigantens noter, "fullskrivna med professorns kraftiga stil". Elgenmark hade sj\xc3\xa4lv en erk\xc3\xa4nt vacker notkalligrafi.\n_START_SECTION_\nKompositioner och inspiration\n_START_PARAGRAPH_\nElgenmarks kompositioner best\xc3\xa5r av hundratals st\xc3\xb6rre och mindre verk, det vill s\xc3\xa4ga ett antal koralbundna orgelverk, solo- och k\xc3\xb6rs\xc3\xa5nger, kantater, arrangemang med mera. Under sin tid som organist i Stockholmstrakten s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som i Norrk\xc3\xb6ping verkade han under knappt tv\xc3\xa5 decennier \xc3\xa4ven som k\xc3\xb6rledare. D\xc3\xa5 skrev han bruksmusik anpassad till sina k\xc3\xb6rer i m\xc3\xa5nga tons\xc3\xa4ttningar till kyrko\xc3\xa5rets helgdagar.  Och "med sina sex ytterst v\xc3\xa4lskrivna och omf\xc3\xa5ngsrika orgelsymfonier framst\xc3\xa5r Olle Elgenmark som v\xc3\xa5r fr\xc3\xa4mste orgelsymfoniker"  enligt Ralph Gustafsson, professor i orgel vid Kungliga Musikh\xc3\xb6gskolan i Stockholm. "Som komposit\xc3\xb6r intar Olle Elgenmark en s\xc3\xa4rskild st\xc3\xa4llning i den svenska tons\xc3\xa4ttark\xc3\xa5ren. Hans tonspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r en vidareutveckling av Otto Olssons romantiska orgelklangidiom och bryter p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis med det tonspr\xc3\xa5k som hans kolleger anv\xc3\xa4nder", skrev kollegan Henric de Koster i Norrk\xc3\xb6pings Tidningar 1996, med till\xc3\xa4gget att Elgenmarks orgelverk \xc3\xa4r "definitivt inte l\xc3\xa4ttspelade".\n_START_SECTION_\nOrgelsymfonier\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta av Elgenmarks orgelsymfonier, A Carillon Symphony, g\xc3\xa5r i Ess-dur och best\xc3\xa4lldes av Otto Olssons eftertr\xc3\xa4dare och Stadshusorgelns organist \xc3\x85ke Lev\xc3\xa9n (1930-2015) f\xc3\xb6r en planerad invigning av den om- och tillbyggda orgeln i Bl\xc3\xa5 hallen i Stockholms stadshus. Symfonien skrevs 1972-1973, och uruppf\xc3\xb6randet skulle ha \xc3\xa4gt rum vid ovann\xc3\xa4mnda invigningsh\xc3\xb6gtid, som emellertid aldrig blev av, d\xc3\xa5 orgeln kr\xc3\xa5nglade redan p\xc3\xa5 invigningen av den i augusti 1973. \xc3\x85ke Lev\xc3\xa9n uruppf\xc3\xb6rde symfoniens andra sats, Adagio, vid en konsert i Royal Albert Hall, London i september 1973.  Hela symfonin \xc3\xa4r ca 45 minuter l\xc3\xa5ng. Adagiot ur Carillon Symphony, som ocks\xc3\xa5 kallats Klockspelssymfonin, har spelats i Sveriges Radio P2._NEWLINE_Elgenmark har i intervjuer ber\xc3\xa4ttat hur han g\xc3\xa5tt tillv\xc3\xa4ga i komponerandet. "Det b\xc3\xb6rjar ofta med en liten id\xc3\xa9, ett kort infall. Sedan f\xc3\xa5r man se vad man kan g\xc3\xb6ra av det, s\xc3\xa4ger han och pratar om att \'se ett temas inneboende m\xc3\xb6jligheter\'". Bach \xc3\xa4r en musikalisk f\xc3\xb6rebild.  Temat till den andra orgelsymfonin, Sinfonia Breve fr\xc3\xa5n 1975, kom till n\xc3\xa4r Elgenmark v\xc3\xa4ntade p\xc3\xa5 en j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstation i London. Det hade varit ett bombattentat vid Victoria station  och passagerarna blev f\xc3\xb6rdr\xc3\xb6jda f\xc3\xb6r att de skulle visiteras. "Det var d\xc3\xa5 Sinfonia Breve kom till". Den recenserades som "ett stycke av god kvalitet" under Svensk orgelfestival 1995 i Stockholm. "Elgenmarks musik \xc3\xa4r h\xc3\xb6gromantisk och orkestral och visst flirtar komposit\xc3\xb6ren ibland med impressionistiska klanger som rentav doftar lite jazz."  \xc3\x96verlag kan man uppleva en viss "mystisk tidl\xc3\xb6s melankoli i denna musik" skrev musikdirekt\xc3\xb6ren och kritikern Michael Bruze  efter att Nils Larsson, organist i H\xc3\xb6galidskyrkan i Stockholm, uppf\xc3\xb6rde den andra orgelsymfonin 2014. Symfonin \xc3\xa4r ca 20 minuter l\xc3\xa5ng och har spelats i radio P2._NEWLINE_Inledningsmotivet till den tredje orgelsymfonin, Symphonie \xc3\xa9l\xc3\xa9giaque i E-moll, kom till 1972, men det skulle dr\xc3\xb6ja \xc3\xa4nda till 1990 innan verket var f\xc3\xa4rdigkomponerat. H\xc3\xa4r utm\xc3\xa4rker sig den andra satsen Sarabande, "med ljusa och m\xc3\xb6rka klangf\xc3\xa4rger", "musik med innerlighet och v\xc3\xa4rme utan att d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r r\xc3\xb6ja ett sp\xc3\xa5r av pr\xc3\xb6vande sentimentalitet".   Symfonin \xc3\xa4r ca 35 minuter l\xc3\xa5ng och har spelats i radio._NEWLINE_Den fj\xc3\xa4rde orgelsymfonin, A Festival Symphony i A-dur, skrevs till \xc3\xa5terinvigningen av Matteus kyrkas orgel efter renoveringen 1990-92 av orgelbyggaren Kenneth James & Son efter design av Elgenmark sj\xc3\xa4lv. Elgenmark s\xc3\xb6kte tj\xc3\xa4nsten i Matteus kyrka i Norrk\xc3\xb6ping 1968 f\xc3\xb6r d\xc3\xa4r fanns ett "kalasinstrument" som en studiekamrat hade tipsat om, men den var i behov av renovering. S\xc3\xa5 n\xc3\xa4r nya orgeln i samband med Matteus kyrkas 100-\xc3\xa5rsjubileum invigdes den 23 februari 1992 skulle den visas upp i all sin prakt med en nyskriven symfoni. Professor Hans Fagius spelade en n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rkortad Festival Toccata ur den fj\xc3\xa4rde symfonin under festivalen Norrk\xc3\xb6pingsljud 2015 och beskrev musiken p\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande s\xc3\xa4tt: "Satsen inleds som en typisk fransk orgeltoccata med figurationer i h\xc3\xa4nderna \xc3\xb6ver ett pedaltema som sedan blir f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r omfattande bearbetning. Som kontrast kommer i mitten ett mer stilla avsnitt med tydliga drag av svensk nationalromantik. Efter en l\xc3\xa4ngre \xc3\xb6verledning d\xc3\xa4r huvudtemat behandlas med olika polyfona medel \xc3\xa5terkommer s\xc3\xa5 den inledande toccatan, nu f\xc3\xb6ljt av en kort kanon mellan pedal och \xc3\xb6verst\xc3\xa4mma, innan verket slutar med ett \xc3\xb6verd\xc3\xa5digt tutti."  Symfonin \xc3\xa4r ca 45 minuter l\xc3\xa5ng och har ocks\xc3\xa5 spelats i radio._NEWLINE_Sex orgelsymfonier kom Elgenmark att skriva och uppf\xc3\xb6ra, samt en sjunde symfoni p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades de sista \xc3\xa5ren med en sats med en kvadruppelfuga (en fuga p\xc3\xa5 fyra teman). Satsen uruppf\xc3\xb6rdes efter Elgenmarks d\xc3\xb6d av organisten Mark Falsj\xc3\xb6 i Sankt Johannes kyrka i Norrk\xc3\xb6ping den  26 februari 2017.\n_START_SECTION_\nJuloratorium\n_START_PARAGRAPH_\nEn s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning i Elgenmarks tons\xc3\xa4ttande intar hans magnum opus juloratoriet Ordet vart k\xc3\xb6tt, som skrevs under \xc3\xa5tta \xc3\xa5r mellan \xc3\xa5ren 1974 och 1982. Tons\xc3\xa4ttningen \xc3\xa4r skriven f\xc3\xb6r k\xc3\xb6r, sopran- tenor- och bassoli, recitativ och symfoniorkester. Dessutom ing\xc3\xa5r f\xc3\xb6rsamlingss\xc3\xa5ng i k\xc3\xa4nda julmelodier, vilket "torde vara originellt". Finalen \xc3\xa4r en s\xc3\xa5 kallad kvadruppelfuga. "M\xc3\xa5nga trippelfugor \xc3\xa4r k\xc3\xa4nda men det \xc3\xa4r s\xc3\xa4llsynt med qvadruppelfugor i musiklitteraturen". Uruppf\xc3\xb6randet skedde i Matteus kyrka i Norrk\xc3\xb6ping 10 januari 1982, dirigent var musikdirekt\xc3\xb6r Hans Zimmergren. Sopransolist var Inger Samuelsson som 1981-1982  gjorde stor succ\xc3\xa9 som Eliza i My Fair Lady med fina recensioner i lokal- och rikspress. Solistpartierna komponerades just med tanke p\xc3\xa5 hennes r\xc3\xb6st.               _NEWLINE_I en radiointervju f\xc3\xb6r Radio \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland den 20 januari 1982 n\xc3\xa4mnde Elgenmark f\xc3\xb6ljande inspirationsk\xc3\xa4llor till sitt oratorium: "S\xc3\xa5 vitt jag vet sj\xc3\xa4lv s\xc3\xa5 har jag inspirerats mycket av engelsk k\xc3\xb6rmusik, den anglikanska traditionen och en viss impressionistiskt f\xc3\xa4rgad kyrkomusik just p\xc3\xa5 det engelska omr\xc3\xa5det. Jag kan n\xc3\xa4mna en komposit\xc3\xb6r som Herbert Howells /.../ som har betytt v\xc3\xa4ldigt mycket f\xc3\xb6r mig."_NEWLINE_Efter uppf\xc3\xb6randet av oratoriet i S:t Olai kyrka i Norrk\xc3\xb6ping julen 2003, under ledning av dirigenten Sara Michelin, skrev musikkritikern Reidar Sunnerstam: "Olle Elgenmarks tonspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r varierat och m\xc3\xa5ngfacetterat. Han har en rik melodisk skapar\xc3\xa5dra och visar en viss f\xc3\xb6rankring i romantisk harmonik. Ibland f\xc3\xa5r man associationer till Max Regers harmoniska kromatik. Etiketter \xc3\xa4r i och f\xc3\xb6r sig on\xc3\xb6diga: det r\xc3\xb6r sig om i b\xc3\xa4sta mening vacker, intagande musik med personlig profil". Uppm\xc3\xa4rksammat k\xc3\xb6ravsnitt \xc3\xa4r O, soluppg\xc3\xa5ng, en bearbetning av medeltida antifoner.   Senast uppf\xc3\xb6rdes Elgenmarks juloratorium under ledning av dirigenten David L\xc3\xb6fgren i  S:t Olai kyrka i Norrk\xc3\xb6ping 2013.\n_START_SECTION_\nMusikstil\n_START_PARAGRAPH_\nSammanfattningsvis kan s\xc3\xa4gas att det som utm\xc3\xa4rker Elgenmarks stil \xc3\xa4r "ett uts\xc3\xb6kt kontrapunktiskt handlag, f\xc3\xa4rgrik harmonik, ett klart formspr\xc3\xa5k och s\xc3\xa4ker instrumentbehandling". Att han alltid h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 sina romantiska ideal, oavsett r\xc3\xa5dande -ismer inom orgelmusiken , och tidigt utmanade med att spela tons\xc3\xa4ttare av romantisk musik som t. ex. Guilmant och Widor som p\xc3\xa5 60-talets ans\xc3\xa5gs dekadenta och om\xc3\xb6jliga att spela  g\xc3\xb6r att han idag framst\xc3\xa5r n\xc3\xa4rmast som en pionj\xc3\xa4r p\xc3\xa5 nyromantikens omr\xc3\xa5de och har f\xc3\xa5tt m\xc3\xa5nga efterf\xc3\xb6ljare. P\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gan om vad som k\xc3\xa4nnetecknar hans stil svarade Elgenmark i en intervju vid sin  pensionering att "det \xc3\xa4r nog harmoniken, att det finns ett femst\xc3\xa4mmigt t\xc3\xa4nkande, n\xc3\xa5got ut\xc3\xb6ver treklangen, en p\xc3\xa5byggnad" och att han tagit intryck av sina "husgudar C\xc3\xa9sar Franck, Oskar Lindberg och Sigfrid Karg-Elert och en blandning av lite kyrkotonarter, senromantik och f\xc3\xb6rsiktig impressionism".\n_START_SECTION_\nRepertoar och improvisation\n_START_PARAGRAPH_\nElgenmark spelade sina egna och andra komposit\xc3\xb6rers orgelverk i Sveriges Radio P2 under 80- och 90-talen. P\xc3\xa5 "katedralorgeln" i  Matteuskyrkan i Norrk\xc3\xb6ping, d\xc3\xa4r Elgenmark tj\xc3\xa4nstgjorde fr\xc3\xa5n 1968 och fram till sin pensionering, h\xc3\xb6ll han varje vecka i 27 \xc3\xa5r orgelkonserter d\xc3\xa5 han framf\xc3\xb6rde en bred orgelrepertoar. Det var bland annat "de stora Bachverken, sonater av Rheinberger, symfonier av Widor, Otto Olssons j\xc3\xa4ttelika Credosymfoni, musik av svenska romantiker samt egna verk."  Elgenmarks improvisationskonst var s\xc3\xa4rskilt stor, speciellt hans koralpreludier var mycket uppskattade, skrev Elgenmarks m\xc3\xa5ng\xc3\xa5riga kantorskollega Cathrine Lundberg i en runa. In i det sista komponerade han och f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4llde orgelmusik \xc3\xb6ver 72 koraler . Elgenmark hade p\xc3\xa5 sin 80-\xc3\xa5rsdag hunnit till opustalet 47.'