b'\n_START_ARTICLE_\nGuatemala\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rcolumbiansk tid\n_START_PARAGRAPH_\nGuatemalas tidigaste historia \xc3\xa4r starkt pr\xc3\xa4glad av mayafolket och de tidigaste tecknen fr\xc3\xa5n mayatiden menar forskarna \xc3\xa4r mellan 2000 f.Kr. och 1500 f.Kr.. Redan 1100 f.Kr. ska olmekfolket b\xc3\xb6rjat bygga pyramider och hugga ut stora stenbrott. Olmekerna betecknas r\xc3\xa4tt ofta som Mesoamerikas moderkultur. Detta folk hade stort inflytande genom hela mayaregionen, och p\xc3\xa5verkade speciellt konsten, mytologin och politiken, men de utvecklade ocks\xc3\xa5 tidigt ett skriftsystem och en kalender. Perioden runt och efter 300 r\xc3\xa4knas som den viktigaste epoken i mayahistorien. Mayafolket kom nu under inflytande fr\xc3\xa5n Teotihuac\xc3\xa1n i Mexiko, en stad med omkring 250 000 inv\xc3\xa5nare. En till stad v\xc3\xa4xte fram, Tikal, som ett dominerande maktcenter i mayanernas land. Samtidigt v\xc3\xa4xte ocks\xc3\xa5 staden Calakmul. Fr\xc3\xa5n 500 var dessa st\xc3\xa4der s\xc3\xa5 stora att alla andra st\xc3\xa4der i regionen tillh\xc3\xb6rde endera av dessa. Calakmul besegrade Tikal 562, varp\xc3\xa5 en 130 \xc3\xa5r l\xc3\xa5ng stagnation av utvecklingen f\xc3\xb6ljde._NEWLINE_Mellan 600 och 850 var det \xc3\xa5ter stort v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd i mayaomr\xc3\xa5dena. Mayafolket var f\xc3\xb6renat i samma trosuppfattningar och kultur, och mayaarkitekturen, astronomi, matematik och konst n\xc3\xa5dde s\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt att inget annat f\xc3\xb6rcolumbianskt samh\xc3\xa4lle kunde m\xc3\xa4ta sig med dem. Handeln blomstrade och befolkningen v\xc3\xa4xte till omkring 10 miljoner inv\xc3\xa5nare runt 750. Fr\xc3\xa5n 750 till 830 och d\xc3\xa4refter blev dessa handelsf\xc3\xb6rbindelser brutna, krig br\xc3\xb6t ut, st\xc3\xa4derna \xc3\xb6vergavs och inga nya tempel eller monument byggdes som f\xc3\xb6rr. Grunden till nedg\xc3\xa5ngen har 2007 sammanfattats som en kombination av eskalerande stridigheter, \xc3\xb6verbefolkning, milj\xc3\xb6f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring, torka och elitens extravagans.\n_START_SECTION_\nSpansk kolonisation\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa5n 1300-talet fram till den spanska invasionen av Guatemala 1523 r\xc3\xa5dde st\xc3\xa4ndiga krig mellan de olika stammarna och olika folkgrupper i landet. P\xc3\xa5 grund av den d\xc3\xa5liga sammanh\xc3\xa5llningen och interna stridigheter m\xc3\xb6tte de spanjorerna med litet samlat motst\xc3\xa5nd. Spanjorerna hade ocks\xc3\xa5 stor f\xc3\xb6rdel med sina h\xc3\xa4star, rustningar och gev\xc3\xa4r. Det s\xc3\xa4gs att den spanska conquistadoren Pedro de Alvarado med sina 620 m\xc3\xa4n besegrade 30\xc2\xa0000 k\'iche\'krigare i n\xc3\xa4rheten av Xelaj\xc3\xba._NEWLINE_Den spanska kolonialmakten administrerade omr\xc3\xa5det som Generalkaptenskapet Guatemala, en del av den st\xc3\xb6rre kolonin Nya Spanien.\n_START_SECTION_\n1800-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDen 15 september 1821 uppgick omr\xc3\xa5det i Mexikanska kejsard\xc3\xb6met, fr\xc3\xa5n dess uppl\xc3\xb6sning 1823 i Centralamerikas f\xc3\xb6renade provinser men 1839 utropade Republiken Guatemala sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Likt i m\xc3\xa5nga andra latinamerikanska l\xc3\xa4nder p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades ett inb\xc3\xb6rdeskrig mellan liberala reformister med st\xc3\xb6d hos borgarklassen och konservativa som ville bevara Katolska kyrkans och storgodsens privilegier. De konservativa segrade \xc3\xb6ver den liberala regeringen sedan deras ledare general Rafael Carrera (1814\xe2\x80\x931865) i ett slag vid Guatemala City besegrat de liberala under bef\xc3\xa4l av honduranen Francisco Moraz\xc3\xa1n 1840. D\xc3\xa4refter styrde general Carrera landet till sin d\xc3\xb6d, med undantag f\xc3\xb6r perioden 1848\xe2\x80\x9351, och aristokratins privilegier bevarades samtidigt som man f\xc3\xb6rde framg\xc3\xa5ngsrika krig mot grannl\xc3\xa4nder. \xc3\x85r 1871 st\xc3\xb6rtades Carreras eftertr\xc3\xa4dare Vicente Cerna av liberalerna under Miguel Garc\xc3\xada Granados Zavala, som 1873 eftertr\xc3\xa4ddes av den liberale diktatorn Justo Rufino Barrios Auy\xc3\xb3n som exproprierade kyrkogodsen, f\xc3\xb6rjagade jesuiterna, proklamerade en f\xc3\xb6rfattningsreform och \xc3\xa5terupptog "den centralamerikanska tanken" men stupade framf\xc3\xb6r f\xc3\xa4stningen Chalchuapa i San Salvador. Perioden 1892\xe2\x80\x9398 regerade Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Reina Barrios som president, ocks\xc3\xa5 han fr\xc3\xa5n Guatemalas liberala parti men han allierade sig med storgods\xc3\xa4garna och kv\xc3\xa4ste med milit\xc3\xa4rens hj\xc3\xa4lp alla oppositionsr\xc3\xb6relser._NEWLINE_Under 1800-talet blev landets f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till den regionala stormakten USA snart en av de viktigaste politiska fr\xc3\xa5gorna, s\xc3\xa4rskilt eftersom amerikanska storf\xc3\xb6retag med uppbackning av amerikanska marink\xc3\xa5rens milit\xc3\xa4rmakt fick stort politiskt inflytande i l\xc3\xa4nder i Centralamerika och Karibien. Vid Barrios d\xc3\xb6d 1898 grep Manuel Jos\xc3\xa9 Estrada Cabrera makten och bek\xc3\xa4mpade inledningsvis USA:s inflytande men mottog fr\xc3\xa5n 1911 ist\xc3\xa4llet subsidier fr\xc3\xa5n USA. \xc3\x85r 1920 avsattes han av Guatemalas nationalf\xc3\xb6rsamling. Landet undslapp det mesta av de milit\xc3\xa4ringripanden som grannl\xc3\xa4nderna utsattes f\xc3\xb6r under banankrigen.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1920-talet r\xc3\xa5dde politisk instabilitet i landet och flera kortlivade presidentskap regerade med avbrott d\xc3\xa5 presidenterna dog eller st\xc3\xb6rtades. Under Jorge Ubico upph\xc3\xb6rde demokratin i landet helt att fungera och det amerikanska storf\xc3\xb6retaget United Fruit Company fick enormt stor makt. \xc3\x85r 1944 st\xc3\xb6rtades Ubico i en folklig resning och en period av v\xc3\xa4nstersinnat reformstyre p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades under Juan Jos\xc3\xa9 Ar\xc3\xa9valo folkvalda presidentskap. \xc3\x85r 1951 valdes kapten Jacobo Arbenz till president och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte med jordreform omf\xc3\xb6rdela marken fr\xc3\xa5n storgodsen och United Fruit till de fattiga. I 1954 \xc3\xa5rs statskupp st\xc3\xb6rtades han av USA-st\xc3\xb6dda legosoldater och \xc3\xb6verste Carlos Castillo Armas tog makten och avslutade omedelbart de sociala och politiska reformerna. D\xc3\xa4rp\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljde en l\xc3\xa5ngvarig milit\xc3\xa4rdiktatur under vilken ledare efter ledare st\xc3\xb6rtades eller m\xc3\xb6rdades, och p\xc3\xa5 1960-talet eskalerade milit\xc3\xa4rjuntans repressalier s\xc3\xa5 till vida att ett inb\xc3\xb6rdeskrig med v\xc3\xa4pnade v\xc3\xa4nstergrupper br\xc3\xb6t ut. Totalt tros mer \xc3\xa4n 140\xc2\xa0000 ha d\xc3\xb6tt och \xc3\xb6ver 1 miljon flytt fr\xc3\xa5n sina hem i inb\xc3\xb6rdeskriget i Guatemala. F\xc3\xb6rst 1996 efter kalla krigets slut kunde ett fredsavtal undertecknas.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nGuatemala \xc3\xa4r bergigt, f\xc3\xb6rutom det s\xc3\xb6dra kustomr\xc3\xa5det och de nordliga vidstr\xc3\xa4ckta l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nderna i Pet\xc3\xa9n. Tv\xc3\xa5 bergskedjor g\xc3\xa5r in i Guatemala fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4ster till \xc3\xb6ster, och delar landet i tre st\xc3\xb6rre regioner: H\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna, d\xc3\xa4r bergen ligger, Pacifiska kustsl\xc3\xa4tten, s\xc3\xb6der om bergen, samt Pet\xc3\xa9nregionen norr om bergen. Dessa omr\xc3\xa5den skiljer sig i klimat, h\xc3\xb6jd och landskap, vilket ger dramatiska kontraster mellan heta och fuktiga tropiska l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nder och h\xc3\xb6gl\xc3\xa4ndernas toppar och dalar. _NEWLINE_Den s\xc3\xb6dra kanten av de v\xc3\xa4stra h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna utg\xc3\xb6rs av Sierra Madre, som str\xc3\xa4cker sig s\xc3\xb6derut och \xc3\xb6sterut fr\xc3\xa5n Mexikos gr\xc3\xa4ns, och forts\xc3\xa4tter p\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre h\xc3\xb6jder mot El Salvador. Bergskedjan k\xc3\xa4nnetecknas av branta vulkank\xc3\xa4glor, d\xc3\xa4ribland vulkanen Tajumulco, som \xc3\xa4r 4\xc2\xa0220 meter h\xc3\xb6g och den h\xc3\xb6gsta punkten i landet och i Centralamerika. Alla Guatemalas 37 vulkaner (av vilka fyra, Pacaya, formationen Santiaguito p\xc3\xa5 Santa Mar\xc3\xada, Fuego och Tacan\xc3\xa1, \xc3\xa4r aktiva) ligger i denna bergskedja, och jordb\xc3\xa4vningar \xc3\xa4r vanliga i h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna. Guatemalas berggrund best\xc3\xa5r till st\xc3\xb6rsta delen av sandsten vilket ocks\xc3\xa5 bidrar till jordb\xc3\xa4vningarna. _NEWLINE_De norra bergskedjorna b\xc3\xb6rjar n\xc3\xa4ra Mexikos gr\xc3\xa4ns med bergskedjan Cuchumatanes, och str\xc3\xa4cker sig sedan \xc3\xb6sterut genom Chuac\xc3\xbasbergen och Cham\xc3\xa1bergen, ner till Santa Cruz-bergen och Minasbergen, n\xc3\xa4ra Karibiska havet. De nordliga och sydliga bergen \xc3\xa5tskiljs av Motaguadalen, d\xc3\xa4r floden Motagua och dess bifloder rinner fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna ner i Karibiska havet. Floden \xc3\xa4r farbar i den nedre delen, d\xc3\xa4r den bildar gr\xc3\xa4ns med Honduras._NEWLINE_Klimatet \xc3\xa4r hett och fuktigt i l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nderna vid Stilla havet och i Pet\xc3\xa9n, mer tempererat i h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna och torrare i de \xc3\xb6stligaste departementen. _NEWLINE_Alla st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der ligger i h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna och i l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nderna vid Stilla havet. St\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der \xc3\xa4r huvudstaden Guatemala City p\xc3\xa5 1\xc2\xa0506 meters h\xc3\xb6jd i de centrala h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna, Quetzaltenango p\xc3\xa5 2\xc2\xa0011 meters h\xc3\xb6jd i v\xc3\xa4stra h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna, Escuintla p\xc3\xa5 300 meters h\xc3\xb6jd, Mazatenango p\xc3\xa5 220 meters h\xc3\xb6jd och Coatepeque p\xc3\xa5 515 meters h\xc3\xb6jd p\xc3\xa5 Pacifiska kustsl\xc3\xa4tten. Den st\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6n, Lago de Izabal (589,6\xc2\xa0km\xc2\xb2), ligger n\xc3\xa4ra kusten vid Karibiska havet och vulkanen Tajumulco, den h\xc3\xb6gsta punkten i Centralamerika, ligger i det v\xc3\xa4stliga departementet San Marcos._NEWLINE_Guatemalas l\xc3\xa4ge vid Karibiska havet och Stilla havet g\xc3\xb6r att det \xc3\xa4r utsatt f\xc3\xb6r tropiska cykloner, d\xc3\xa4ribland orkanen Mitch 1998 och orkanen Stan 2005, som d\xc3\xb6dade \xc3\xb6ver 1\xc2\xa0500 m\xc3\xa4nniskor, genom de \xc3\xb6versv\xc3\xa4mningar som f\xc3\xb6ljde.\n_START_SECTION_\nNaturtillg\xc3\xa5ngar\n_START_PARAGRAPH_\nNaturtillg\xc3\xa5ngar \xc3\xa4r petroleum, nickel, s\xc3\xa4llsynta tr\xc3\xa4sorter, fisk och vattenkraft.\n_START_SECTION_\nKlimat och milj\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nta delar av landet \xc3\xa4r klimatet tropiskt, medan det \xc3\xa4r svalare p\xc3\xa5 h\xc3\xb6gre h\xc3\xb6jder. I bergstrakterna finns ett stort antal vulkaner och det f\xc3\xb6rekommer v\xc3\xa5ldsamma jordb\xc3\xa4vningar. Vid den karibiska kusten f\xc3\xb6rekommer orkaner och andra tropiska ov\xc3\xa4der._NEWLINE_N\xc3\xa5gra av Guatemalas milj\xc3\xb6problem \xc3\xa4r att regnskogen i Pet\xc3\xa9n avverkas, jorderosion och vattenf\xc3\xb6roreningar.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nGuatemala \xc3\xa4r en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig demokratisk republik med flerpartisystem. F\xc3\xb6rfattningen fr\xc3\xa5n 15 januari 1986 fastl\xc3\xa4gger \xc3\xa5tskillnaden mellan lagstiftande makt, som ligger hos parlamentet Congreso de la Rep\xc3\xbablica, verkst\xc3\xa4llande makt, som ligger hos presidenten och vicepresidenten, samt d\xc3\xb6mande makt, som ligger hos H\xc3\xb6gsta domstolen. Parlamentet och presidenten v\xc3\xa4ljs vart fj\xc3\xa4rde \xc3\xa5r. Alla medborgare fr\xc3\xa5n 18 \xc3\xa5r \xc3\xa4r r\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade, f\xc3\xb6rutom aktiva milit\xc3\xa4rer. Domare i H\xc3\xb6gsta domstolen utses av parlamentet p\xc3\xa5 fyra \xc3\xa5r. Sedan 2016 \xc3\xa4r Jimmy Morales Guatemalas president.\n_START_SECTION_\nPolitisk historia\n_START_PARAGRAPH_\nI valen 9 november 2003 blev \xc3\x93scar Berger Perdomo vald till president som kandidat f\xc3\xb6r Gran Alianza Nacional (GANA). \xc3\x84ven vid parlamentsvalet 2003 blev Gran Alianza Nacional den starkaste kraften. Valdeltagandet l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 54,5 procent. I den andra valomg\xc3\xa5ngen i 2007 \xc3\xa5rs presidentval (4 november) vann socialdemokraten \xc3\x81lvaro Colom \xc3\xb6ver motst\xc3\xa5ndaren, den f\xc3\xb6re detta generalen Otto P\xc3\xa9rez fr\xc3\xa5n det konservativa Patriotiska partiet. Cirka 35 procent av de r\xc3\xb6stber\xc3\xa4ttigade deltog i detta val. Det \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen sedan Jacobo Arbenz Guzm\xc3\xa1n st\xc3\xb6rtades fr\xc3\xa5n makten (1954) som landet har en socialdemokratisk president. Coloms parti, Unidad Nacional de la Esperanza, fick ingen egen majoritet i parlamentet som valdes 9 september samma \xc3\xa5r och GANA gick tillbaka (bland annat p\xc3\xa5 grund av att Partido Patriota, som i det f\xc3\xb6rra valet hade ing\xc3\xa5tt i GANA, nu st\xc3\xa4llde upp som eget parti)._NEWLINE_Liksom de flesta latinamerikanska stater har Guatemala ingen l\xc3\xa5ng demokratisk tradition. Partisystemet \xc3\xa4r ganska instabilt och m\xc3\xa5nga partier uppl\xc3\xb6ser sig efter en mandatperiod eller f\xc3\xb6rsvinner i betydelsel\xc3\xb6shet. Betecknande f\xc3\xb6r detta \xc3\xa4r det starka inflytande som ligger hos samh\xc3\xa4lleliga grupper utanf\xc3\xb6r partierna, s\xc3\xa4rskilt milit\xc3\xa4ren och f\xc3\xb6retagarna._NEWLINE_Utrikespolitiskt var Guatemala under inb\xc3\xb6rdeskriget l\xc3\xa4nge isolerat. Sedan b\xc3\xb6rjan av demokratiseringen och slutandet av fredsavtalet med rebellerna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker Guatemala spela en st\xc3\xb6rre roll p\xc3\xa5 den internationella scenen. Sedan 2001 finns ett handelsavtal mellan Mexiko, Guatemala, Honduras och El Salvador. Sedan 10 mars 2004 finns ocks\xc3\xa5 en tullunion med El Salvador.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4ttsv\xc3\xa4sende\n_START_PARAGRAPH_\nI delar av landet \xc3\xa4r f\xc3\xb6rtroendet f\xc3\xb6r det statliga r\xc3\xa4ttssystemet, framf\xc3\xb6r allt hos den indianska befolkningen, s\xc3\xa5 rubbat att det har f\xc3\xb6rekommit fall av utomr\xc3\xa4ttsliga bestraffningar. P\xc3\xa5 grund av det sp\xc3\xa4nda l\xc3\xa4get har polisen och r\xc3\xa4ttsv\xc3\xa4sendet redan dragit sig tillbaka fr\xc3\xa5n stadsomr\xc3\xa5den.\n_START_SECTION_\nEkonomi\n_START_PARAGRAPH_\nJordbruket st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r ungef\xc3\xa4r en fj\xc3\xa4rdedel av BNP, tv\xc3\xa5 tredjedelar av exporten och syssels\xc3\xa4tter h\xc3\xa4lften av arbetskraften. De viktigaste produkterna \xc3\xa4r kaffe, socker och bananer. D\xc3\xa5varande president Arzu (1996\xe2\x80\x932000) b\xc3\xb6rjade inf\xc3\xb6ra ekonomisk liberalisering och politisk modernisering och den f\xc3\xb6rre presidenten Portillo har fortsatt arbetet, men med mindre goda resultat. Portillos regering var inblandad i ett antal korruptionsskandaler, vilket har d\xc3\xa4mpat viljan att g\xc3\xb6ra investeringar i landet. _NEWLINE_Inkomstskillnaderna i landet \xc3\xa4r mycket stora och omkring 75\xc2\xa0% av befolkningen lever under fattigdomsgr\xc3\xa4nsen._NEWLINE_Drygt h\xc3\xa4lften av elektriciteten produceras av fossila br\xc3\xa4nslen och 35\xc2\xa0% av vattenkraft.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nSpanska \xc3\xa4r landets nationalspr\xc3\xa5k men talas dock inte av hela landets befolkning, och oftast fr\xc3\xa4mst som andraspr\xc3\xa5k. I landet talas 21 distinkta mayaspr\xc3\xa5k, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 landsbygden, tillsammans med flera icke-mayanska indianspr\xc3\xa5k, som till exempel det sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga xinca, och garifuna, ett arawakanspr\xc3\xa5k som talas vid den karibiska kusten. Enligt Decreto N\xc3\xbamero 19-2003 klassas 23 spr\xc3\xa5k som nationalspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nKatolsk kristendom var den enda till\xc3\xa5tna religionen under kolonialtiden. Protestantismen har \xc3\xb6kat kraftigt under senare decennier, speciellt under diktatortiden och den evangeliska generalpastorn Efra\xc3\xadn R\xc3\xados Montt. Mer \xc3\xa4n en tredjedel av inv\xc3\xa5narna i landet \xc3\xa4r protestanter, resten evangelistiska eller pingstv\xc3\xa4nner._NEWLINE_Den fr\xc3\xa4msta religionen \xc3\xa4r den latinska kyrkans katolicism. Protestantism och mayansk mytologi har ungef\xc3\xa4r 40\xc2\xa0% respektive 1\xc2\xa0% av landets befolkning. Ofta medverkar mayafolket p\xc3\xa5 kristna ceremonier och tr\xc3\xa4ffar, ett fenomen kallat synkretism. Anh\xc3\xa4ngare till de traditionella mayareligionerna \xc3\xb6kar som ett resultat av de kulturella skyddsprogrammen som togs fram under fredstiden. Regeringen har medverkat vid uppf\xc3\xb6rande av altare vid varje mayaruin, som finns i landet, s\xc3\xa5 att traditionella ceremonier kan h\xc3\xa5llas p\xc3\xa5 platserna._NEWLINE_Det finns sm\xc3\xa5 samh\xc3\xa4llen med judar (omkring 1 200), muslimer (1 200) och folk med andra religi\xc3\xb6sa tillh\xc3\xb6righeter._NEWLINE_Jesu Kristi Kyrka av Sista Dagars Heliga har \xc3\xb6ver 205\xc2\xa0000 medlemmar i Guatemala.\n_START_SECTION_\nUtbildning\n_START_PARAGRAPH_\nStaten driver flera grund- och h\xc3\xb6gskolor i landet. Dessa skolor \xc3\xa4r gratis, trots att kostnader f\xc3\xb6r skoluniform, b\xc3\xb6cker, transport och liknande tillkommer. Detta g\xc3\xb6r att det blir sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r den fattigare befolkningen att f\xc3\xa5 utbildning. M\xc3\xa5nga medel- och \xc3\xb6verklassbarn g\xc3\xa5r i privata skolor. Landet har ett allm\xc3\xa4nt universitet (Universidad de San Carlos de Guatemala) och 9 privata.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nGuatemala City \xc3\xa4r hem f\xc3\xb6r flera av nationens bibliotek och museum, bland annat Nationalarkivet, Nationalbiblioteket och Arkeologi- och etnologimuseet vilket har en stor samling av mayaf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. Det finns ocks\xc3\xa5 privata museer, som Ixchel, som fokuserar sig p\xc3\xa5 textilier, och Popol Vuh, vilket fokuserar sig p\xc3\xa5 mayaarkeologi. De b\xc3\xa5da museerna \xc3\xa4r inom Universidad Francisco Marroqu\xc3\xadns campus. N\xc3\xa4stan alla av de 329 kommuner i landet har ett mindre museum.\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nGuatemalas nationella litteraturpris \xc3\xa4r det enda priset som bel\xc3\xb6nar en individuell f\xc3\xb6rfattares verk. Det har delats ut sedan 1988 av kultur- och sportministeriet._NEWLINE_Miguel Angel Asturias vann Nobels litteraturpris 1966 f\xc3\xb6r boken El Se\xc3\xb1or Presidente, en roman baserad p\xc3\xa5 Manuel Estrada Cabreras regering.\n_START_SECTION_\nMusik\n_START_PARAGRAPH_\nMusiken i Guatemala best\xc3\xa5r av flera olika sorters musik och uttryckningsformer. Mayafolket hade en aktiv musikkultur vilket \xc3\xa4r dokumenterat via ikonografi. Guatemala var ocks\xc3\xa5 en av de f\xc3\xb6rsta regionerna i Nya v\xc3\xa4rlden som introducerades f\xc3\xb6r den europeiska musiken. Flera komposit\xc3\xb6rer fr\xc3\xa5n ren\xc3\xa4ssansen, barocken, klassicismen och romantiken har bidragit till verk i olika stilar av mycket h\xc3\xb6g kvalit\xc3\xa9. Marimba \xc3\xa4r landets nationalinstrument.  Historia General de Guatemala har givit ut en serie med cd-skivor med historisk guatemalansk musik fr\xc3\xa5n mayatiden till dagens musik._NEWLINE_En k\xc3\xa4nd modern s\xc3\xa5ngare \xc3\xa4r Ricardo Arjona. Han sjunger om k\xc3\xa4rlek men \xc3\xa4ven om or\xc3\xa4ttvisan.'