b'\n_START_ARTICLE_\nOlivetti\n_START_PARAGRAPH_\nOlivetti, Ing. C. Olivetti & Co., SpA. \xc3\xa4r en italiensk tillverkare av kontorsmaskiner. _NEWLINE_Olivetti grundades i Ivrea utanf\xc3\xb6r Turin 1908 av Camillo Olivetti. Olivetti utvecklades till en av v\xc3\xa4rldens ledande tillverkare av skrivmaskiner och r\xc3\xa4knemaskiner. Sedan 2003 ing\xc3\xa5r Olivetti i den italienska telekomkoncernen Telecom Italia Mobile. Olivetti \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r sin industridesign under efterkrigstiden med flera v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nda formgivare som medarbetare.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1896 bildade Camillo Olivetti tillsammans med Dino Gatta och Michele Ferrero f\xc3\xb6retaget C.G.S. (Centimetre, Gram, Second) f\xc3\xb6r tillverkning av m\xc3\xa4tutrustning i Milano. Camillo Olivetti grundade Olivetti, Italiens f\xc3\xb6rsta skrivmaskinstillverkare, 1908 i hemstaden Ivrea och presenterade f\xc3\xb6retagets f\xc3\xb6rsta skrivmaskin, Olivetti M1, 1911. Olivetti hade f\xc3\xa5tt inspiration fr\xc3\xa5n den amerikanska masstillverkningsindustrin och tillverkaren Remington. F\xc3\xb6retaget utvecklades till ett av de ledande inom kontorsmaskiner.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb6nsterf\xc3\xb6retaget i Ivrea\n_START_PARAGRAPH_\nOlivetti kom starkt att pr\xc3\xa4gla hemstaden Ivrea. F\xc3\xb6retaget var en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare n\xc3\xa4r det inr\xc3\xa4ttade dagis f\xc3\xb6r de anst\xc3\xa4lldas barn och arrangerade varje \xc3\xa5r sommarl\xc3\xa4ger. Vidare byggde f\xc3\xb6retaget upp bibliotek och byggde bost\xc3\xa4der f\xc3\xb6r de anst\xc3\xa4llda. _NEWLINE_1933 \xc3\xb6vertog sonen Adriano Olivetti ledningen av f\xc3\xb6retaget. Han utvecklade f\xc3\xb6retaget och 1948 sl\xc3\xa4ppte man den elektroniska r\xc3\xa4knaren Divisumma. Adriano Olivetti f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade \xc3\xa4ven f\xc3\xb6regets struktur och tillverkning efter amerikansk f\xc3\xb6rebild. Olivetti hade varit p\xc3\xa5 studiebes\xc3\xb6k i USA.  I USA studerade Olivetti bland annat Remingtons fabriker och det blev inspirationen f\xc3\xb6r att modernisera och skapa en industri utifr\xc3\xa5n den verksamhet fadern byggt upp. Produktionen kunde effektiviseras kraftigt och den vinst som det inneb\xc3\xa4r delade Olivetti med arbetarna genom att h\xc3\xb6jda l\xc3\xb6ner, ge f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner och tj\xc3\xa4nster. 1931 bes\xc3\xb6kte han Sovjetunionen varp\xc3\xa5 han skapade en reklamavdelning. Under 1930-talet fortsatte Olivettis idealism n\xc3\xa4r Adriano Olivetti intresserade sig f\xc3\xb6r arkitektur och samh\xc3\xa4llsplanering, bland annat genom boken Citta dell\xe2\x80\x99Uomo. I Olivettis hemstad Ivrea b\xc3\xb6rjade han skapa ett idealsamh\xc3\xa4lle, en slags modern bruksort d\xc3\xa4r arbete och privatliv m\xc3\xb6ttes. _NEWLINE_Efter andra v\xc3\xa4rldskriget kunde man expandera snabbt men var n\xc3\xa4ra konkurs p\xc3\xa5 1950-talet sedan man f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvat Underwood. 1959 sl\xc3\xa4ppte man den f\xc3\xb6rsta i Italien tillverkade datorn, Elea 9003. Olivetti tillverkade skrivmaskiner, r\xc3\xa4knemaskiner, bokf\xc3\xb6ringsmaskiner, bankterminaler och andra kontorsmaskiner. 1960 avled pl\xc3\xb6tsligt Adriano Olivetti. 1964 hamnade Olivetti i finansiella problem, bland annat ledde k\xc3\xb6pet av Underwood inte till \xc3\xb6kad f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning. Underwood hade k\xc3\xb6pts 1963 sedan Olivetti blivit del\xc3\xa4gare 1959. Underwood hade d\xc3\xa5 haft ekonomiska sv\xc3\xa5righeter under flera \xc3\xa5r. Under namnet Olivetti-Underwood hade bolaget sitt huvudkontor i New York. Ledningen \xc3\xb6ver Olivetti togs \xc3\xb6ver av Bruno Visentini 1964. 1964 s\xc3\xa5ldes elektronikdelen till General Electric trots de utvecklingsprojekt som \xc3\xa4gt rum, bland dem Programma 101. _NEWLINE_1965 lanserades Programma 101 som ofta r\xc3\xa4knas som en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till persondatorn. Programma 101 hade utvecklats genom en arbetsgrupp p\xc3\xa5 fyra personer under ledning av Pier Giorgio Perotto med start 1962. Bland det som utvecklades f\xc3\xb6r datorn var ett magnetiskt kort som kunde programmeras, en f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngare till disketten. F\xc3\xb6r Programma 101 utvecklades ocks\xc3\xa5 ett programmeringsspr\xc3\xa5k. Den har kallats den f\xc3\xb6rsta persondatorn och presenterades 1965.\n_START_SECTION_\nPC-satsning\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1970-talet fick f\xc3\xb6retaget allt st\xc3\xb6rre ekonomiska problem men fortsatte att utvecklas. Carlo De Benedetti k\xc3\xb6pte in sig i Olivetti 1978 och tog \xc3\xb6ver ledningen av f\xc3\xb6retaget. 1982 sl\xc3\xa4pptes den f\xc3\xb6rsta PC:n fr\xc3\xa5n Olivetti. Olivetti var under 1980-talet den n\xc3\xa4sta st\xc3\xb6rsta PC-leverant\xc3\xb6ren efter IBM och var fortfarande marknadsledande inom kontorsmaskiner, framf\xc3\xb6rallt med elektroniska skrivmaskiner. I slutet av 1980-talet minskade f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av skrivmaskiner och priset p\xc3\xa5 PC-datorer dalade. Olivetti b\xc3\xb6rjade mer och mer att arbeta inom telekommunikation._NEWLINE_Under 1990-talet f\xc3\xb6ljde nya ekonomiska sv\xc3\xa5righeter och fr\xc3\xa5n 1995 startade stora omstruktureringar och personalminskningar i koncernen. F\xc3\xb6retaget har idag splittrats via utf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningar och de olika delarna \xc3\xa5terfinns idag i andra f\xc3\xb6retag, fr\xc3\xa4mst inom telekommunikation och informationsteknologi. 2001 gick Olivetti in i Telecom Italia och 2003 f\xc3\xb6ljde en sammanslagning. Olivetti beh\xc3\xa5ller en egen identitet under namnet Olivetti Tecnost._NEWLINE_Idag tillverkar Olivetti kopieringsmaskiner, skrivare, faxar, minir\xc3\xa4knare, kassaapparater. Persondatortillverkningen lades ner 1997.\n_START_SECTION_\nDesign\n_START_PARAGRAPH_\nOlivetti tillh\xc3\xb6r f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngarna inom corporate identity och redan under 1930-talet b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6retaget aktivt skapa en f\xc3\xb6retagsidentitet efter amerikansk f\xc3\xb6rebild vilket \xc3\xa5terspeglades i produkterna, arkitektur och annonser. 1950 sl\xc3\xa4pptes Lettera 22 designad av Marcello Nizzoli som hade en revolutionerande design. Under 1960-talet firade f\xc3\xb6retagets annonser stora triumfer. Walter Ballmer skapade den nuvarande logotypen 1970. Under 1960- och 1970-talet blev f\xc3\xb6retaget k\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r sin industridesign, bland annat den r\xc3\xb6da reseskrivmaskinen Olivetti Valentine har blivit en designklassiker. Vid Olivetti verkade industridesigners som Ettore Sottsass och Marco Zanuso. Mario Bellini har designat en rad produkter f\xc3\xb6r Olivetti, s\xc3\xa5som Divisumma 18, Lettera 25, Logos 50/60, Praxis 35 och Praxis 45.'