b'\n_START_ARTICLE_\nDavid von Schulzenheim\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nSchulz blev 1747 student i Uppsala och 1754 medicine doktor. Strax d\xc3\xa4refter reste han med statsunderst\xc3\xb6d till England, f\xc3\xb6r att studera den i Sverige dittills ok\xc3\xa4nda koppympningen, och efter hemkomsten utgav han 1756 en grundlig Ber\xc3\xa4ttelse om koppors ympande (\xc3\xb6versatt till tyska och engelska). Sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa5r blev han ledamot i Collegium medicum, f\xc3\xb6rordnades 1759 till l\xc3\xa4kare vid Frimurarebarnhuset, utn\xc3\xa4mndes 1761 till professor och direkt\xc3\xb6r i obstetrik samt 1765 till f\xc3\xb6rste medicus och intendent vid det nyinr\xc3\xa4ttade Koppympningshuset. Redan 1760 hade han blivit ledamot av Vetenskapsakademien. \xc3\x85r 1770 bel\xc3\xb6nades han med adelskap f\xc3\xb6r att han ympat kopporna p\xc3\xa5 de kungliga barnen, och st\xc3\xa4nderna bekostade hans introduktion p\xc3\xa5 Riddarhuset under namnet von Schulzenheim. Han hade avg\xc3\xb6rande betydelse f\xc3\xb6r koppympningens inf\xc3\xb6rande i Sverige. \xc3\x85r 1775 f\xc3\xb6rordnades han till f\xc3\xb6rste l\xc3\xa4kare vid det nyinr\xc3\xa4ttade Allm\xc3\xa4nna barnb\xc3\xb6rdshuset i Stockholm, vilket tillkommit genom hans eget engagemang och utan statsverkets betungande._NEWLINE_Men pl\xc3\xb6tsligt, 1778, nedlade han alla sina befattningar, av missn\xc3\xb6je med den allt tydligare hos regeringen framtr\xc3\xa4dande absolutismen, mot vilken "hans frisinniga och medborgerligt fosterl\xc3\xa4ndska anda reste sig". Schulzenheim slog sig i st\xc3\xa4llet ned p\xc3\xa5 sitt lantgods och \xc3\xa4gnade stort intresse \xc3\xa5t jordbruket och drev en betydande f\xc3\xa5rsk\xc3\xb6tsel. Han bedrev \xc3\xa4ven ett r\xc3\xa4tt omfattande skriftst\xc3\xa4lleri. Hans Afhandling om f\xc3\xa5r (1794; i Patriotiska s\xc3\xa4llskapets journal) \xc3\xb6versattes till engelska. Hans Bref om rikets penningeverk och allm\xc3\xa4nna hush\xc3\xa5llning (1794\xe2\x80\x931796) liksom hans Bref om Sveriges bank och riksg\xc3\xa4ldskontor (1796) anses som klassiska inom svensk ekonomisk historia._NEWLINE_von Schulzenheim deltog \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 ett framst\xc3\xa5ende s\xc3\xa4tt i ridderskapets och adelns f\xc3\xb6rhandlingar fr\xc3\xa5n och med 1789, vilket \xc3\xa5r han of\xc3\xb6rskr\xc3\xa4ckt motsatte sig f\xc3\xb6renings- och s\xc3\xa4kerhetsakten. Vid riksdagen 1800 r\xc3\xa4knades Schulzenheim till v\xc3\xa4nstern. Med anledning av den bekanta konflikten mellan lantmarskalken och oppositionen avsade han sig sin plats i hemliga utskottet. Han var vid olika tillf\xc3\xa4llen ledamot av bankoutskottet, hemliga utskottet och statsutskottet och valdes flera g\xc3\xa5nger till revisor i banken, riksdiskonten och Riksg\xc3\xa4ldskontoret. \xc3\x85r 1812 invaldes han i Lantbruksakademien. F\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt var han ledamot av m\xc3\xa5nga inhemska och utl\xc3\xa4ndska vetenskapliga och patriotiska samfund. Med regeringsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen 1809 \xc3\xa5tertog von Schulzenheim sin verksamhet i statens tj\xc3\xa4nst. Han utn\xc3\xa4mndes n\xc3\xa4mligen detta \xc3\xa5r till preses i Collegium medicum och till kungens f\xc3\xb6rste arkiater. N\xc3\xa4r Collegium medicum 1813 omorganiserades och fick namnet Sundhetskollegium, blev han dess president. \xc3\x85r 1822, vid 90\xc2\xa0\xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, tog han avsked fr\xc3\xa5n sina befattningar. Ut\xc3\xb6ver redan n\xc3\xa4mnda skrifter utgav han Anm\xc3\xa4rkningar vid svenska spr\xc3\xa5kets skrifs\xc3\xa4tt (1807), tragedin Thorkil Knutsson (1812), medicinska uppsatser, grift- och \xc3\xa5minnelsetal med mera.'