b'\n_START_ARTICLE_\nKvindelig L\xc3\xa6seforening\n_START_PARAGRAPH_\nKvindelig L\xc3\xa6seforening var en dansk f\xc3\xb6rening 1872-1962 med m\xc3\xa5let att g\xc3\xb6ra litteratur och tidningar l\xc3\xa4ttillg\xc3\xa4ngliga och billiga f\xc3\xb6r kvinnor, oavsett social bakgrund. F\xc3\xb6reningen grundades av Sophie Petersen (1837-1874) med den svenska L\xc3\xa4sesalong f\xc3\xb6r damer som f\xc3\xb6rebild och fungerade som ett alternativ till m\xc3\xa4nnens l\xc3\xa4sef\xc3\xb6rening, Athen\xc3\xa6um. F\xc3\xb6reningen var en betydande del av den danska kvinnor\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen under 1800- och 1900-talen och grundlades endast ett \xc3\xa5r efter att kvinnor\xc3\xa4ttsorganisationen Dansk Kvindesamfund bildades 1871. Den var ocks\xc3\xa5 en viktig samlingspunkt f\xc3\xb6r kvinnor, fr\xc3\xa4mst bland de borgerliga och bildade kvinnorna i K\xc3\xb6penhamnsomr\xc3\xa5det._NEWLINE_F\xc3\xb6reningens f\xc3\xb6rsta lokaler fanns p\xc3\xa5 Amagertorv i K\xc3\xb6penhamn och hade vid \xc3\xb6ppnandet ett bibliotek best\xc3\xa5ende av 1\xc2\xa0007 b\xc3\xb6cker. Fr\xc3\xa5n att Sophie Alberti blev f\xc3\xb6reningens ordf\xc3\xb6rande 1891 v\xc3\xa4xte antalet medlemmar fr\xc3\xa5n c:a 820 medlemmar till omkring 4\xc2\xa0600 medlemmar 1918-1919. F\xc3\xb6reningen blev d\xc3\xa4rmed den st\xc3\xb6rsta av sitt slag i hela Europa f\xc3\xb6r tidpunkten. Ocks\xc3\xa5 bibliotekets storlek v\xc3\xa4xte under samma period och hade vid sekelskiftet omkring 30\xc2\xa0000 b\xc3\xb6cker. Som mest hade biblioteket c:a 74\xc2\xa0000 b\xc3\xb6cker, vilket innefattade b\xc3\xa5de dansk och utl\xc3\xa4ndsk litteratur. Biblioteket var dessutom det f\xc3\xb6rsta i landet som anv\xc3\xa4nde det decimalsystem som idag anv\xc3\xa4nds i alla bibliotek i Danmark. _NEWLINE_F\xc3\xb6reningen flyttade in i nya lokaler 1910 p\xc3\xa5 Gammel M\xc3\xb8nt 1 (tecknat av Ulrik Plesner och Aage Langeland-Mathiesen). Dessa s\xc3\xa5ldes 1947 till Det Berlingske Hus och hyser \xc3\xa4n idag Weekendavisens redaktion. Ut\xc3\xb6ver biblioteksverksamheten arrangerade f\xc3\xb6reningen \xc3\xa4ven f\xc3\xb6redrag, konserter och diskussionsm\xc3\xb6ten. Detta bidrog till att f\xc3\xb6reningen blev ett centrum f\xc3\xb6r den nordiska kvinnor\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen. Bland dem som h\xc3\xb6ll f\xc3\xb6redrag h\xc3\xa4r fanns Selma Lagerl\xc3\xb6f, Camilla Collett, Victoria Benedictsson och Ellen Key. Bland de m\xc3\xa4n som h\xc3\xb6ll f\xc3\xb6redrag i f\xc3\xb6reningens lokaler fanns Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson, Georg Brandes, Henrik Ibsen och Herman Bang._NEWLINE_Bland Kvindelig L\xc3\xa6seforenings mer k\xc3\xa4nda medlemmar fanns bland andra Nathalie Zahle, Agnes Slott-M\xc3\xb8ller, Emma Gad, Erna Juel-Hansen, Marie Kr\xc3\xb8yer, Ingeborg Hansen och Mary Westenholz. \xc3\x84ven m\xc3\xa5nga kvinnliga kommunpolitiker var medlemmar f\xc3\xb6reningen under 1900-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft. Tre av de f\xc3\xb6rsta fyra kvinnorna som valdes in i Folketinget 1918 var ocks\xc3\xa5 medlemmar och kvinnor fr\xc3\xa5n Det Konservative Folkeparti och Det Radikale Venstre kom att dominera bland f\xc3\xb6reningens politiskt engagerade medlemmar. I samband med att folkbiblioteken (da: folkebibliotekerne) uppr\xc3\xa4ttades i hela landet fr\xc3\xa5n 1930-talet och \xc3\xb6kade tillg\xc3\xa4ngligheten av litteratur och tidskrifter f\xc3\xb6r alla oavsett bakgrund minskade antalet medlemmar i Kvindelig L\xc3\xa6seforening. F\xc3\xb6reningen lades ned 1962.'