b'\n_START_ARTICLE_\nZimmerwaldkonferensen\n_START_PARAGRAPH_\nZimmerwaldkonferensen h\xc3\xb6lls den 5\xe2\x80\x938 september 1915 i Zimmerwald, en by 7,5 kilometer s\xc3\xb6der om Bern, av socialister och radikala socialdemokrater om medlen att snart f\xc3\xa5 slut p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och \xc3\xa5teruppr\xc3\xa4tta den socialistiska Internationalen. En forts\xc3\xa4ttning av denna konferens, ibland kallad "Andra Zimmerwaldkonferensen", h\xc3\xb6lls 24\xe2\x80\x9329 april 1916 i den n\xc3\xa4rbel\xc3\xa4gna byn Kienthal. De b\xc3\xa5da konferenserna var f\xc3\xb6rel\xc3\xb6pare till den sedermera i Moskva 1919 stiftade Tredje internationalen.\n_START_SECTION_\nKonferensens bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nDen socialdemokratiskt dominerade Andra internationalen hade p\xc3\xa5 kongresser i Stuttgart 1907, K\xc3\xb6penhamn 1910 och Basel 1912 tagit st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r att arbetarr\xc3\xb6relsen i de olika europeiska l\xc3\xa4nderna vid krigsfara skulle "utnyttja all den makt och alla de medel, som organisationen och proletariatets styrka satte i deras h\xc3\xa4nder, f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra kriget". N\xc3\xa4r det f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget br\xc3\xb6t ut 1914 visade det sig dock att majoriteten i V\xc3\xa4steuropas arbetarpartier st\xc3\xa4llde sig bakom de egna l\xc3\xa4ndernas krigsanstr\xc3\xa4ngningar. Detta innebar de facto slutet f\xc3\xb6r Andra internationalen._NEWLINE_De partier eller minoriteter inom partierna som motsatte sig kriget str\xc3\xa4vade efter att sammankalla en konferens f\xc3\xb6r att diskutera l\xc3\xa4get. Detta lyckades f\xc3\xb6rst september 1915, d\xc3\xa5 de italienska och schweiziska socialistpartierna tog initiativet till Zimmerwaldkonferensen.\n_START_SECTION_\nKonferensen\n_START_PARAGRAPH_\nKonferensen bestod av ett 40-tal deltagare fr\xc3\xa5n 12 olika l\xc3\xa4nder. Fr\xc3\xa5n Tyskland kom oppositionsm\xc3\xa4nnen inom SPD Georg Ledebour och Adolf Hoffmann. Frankrike representerades av fackf\xc3\xb6reningsm\xc3\xa4nnen A. Bourderon och A. Merrheim. Fr\xc3\xa5n det italienska partiet kom Serati, Morgari, Modigliani och Angelica Balabanoff. Schweiz representerades av Robert Grimm och Fritz Platten. Fr\xc3\xa5n de ryska partierna kom Vladimir Lenin, Sinovjev och Karl Radek (alla bolsjeviker), Pavel Axelrod och Martov (mensjeviker), Tschernov och Bobrov-Nathanson (socialrevolution\xc3\xa4rer), samt den d\xc3\xa5 oberoende Leo Trotskij. Officiella representanter fanns vidare fr\xc3\xa5n de polska, rum\xc3\xa4nska och bulgariska partierna. Partiminoriteterna fr\xc3\xa5n Nederl\xc3\xa4nderna, Norge och Sverige skickade representanter. Fr\xc3\xa5n Sverige kom Ture Nerman och Zeth H\xc3\xb6glund._NEWLINE_Zimmerwaldkonferensen fattade beslut om att anta ett fredsmanifest till Europas arbetare, i vilket v\xc3\xa4rldskriget framst\xc3\xa4lldes som en frukt av det imperialistiska systemet och de kapitalistiska institutionerna, och fredens \xc3\xa5terst\xc3\xa4llande sades bero p\xc3\xa5 klasskampens \xc3\xa5terupptagande.\n_START_SECTION_\nKonsekvenser\n_START_PARAGRAPH_\nDen r\xc3\xb6relse som skapades Zimmerwald och Kiental fortsatte att best\xc3\xa5 fram till den kommunistiska internationalens (Kominterns) grundande. P\xc3\xa5 Kominterns konstituerande kongress 1919 besl\xc3\xb6ts att uppl\xc3\xb6sa zimmerwaldr\xc3\xb6relsen, ett beslut som de ledande inom r\xc3\xb6relsen inte ens informerats om. Hur som helst hade r\xc3\xb6relsen f\xc3\xb6rlorat sin funktion och uppl\xc3\xb6stes.'