b'\n_START_ARTICLE_\nFiskaren mindre 14\n_START_PARAGRAPH_\nFiskaren mindre 14 \xc3\xa4r en kulturhistorisk intressant industrifastighet vid Svartensgatan och Fiskargatan p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm. Enligt Stadsmuseet i Stockholm utg\xc3\xb6r byggnaden ett av de b\xc3\xa4st bevarade exemplen p\xc3\xa5 saklig industriarkitektur i Stockholms innerstad fr\xc3\xa5n 1800-talets senare tid. Fastigheten best\xc3\xa5r av flera byggnader fr\xc3\xa5n olika perioder och \xc3\xa4r bl\xc3\xa5m\xc3\xa4rkt av Stadsmuseet, vilket inneb\xc3\xa4r att den utg\xc3\xb6r "synnerligen h\xc3\xb6ga kulturhistoriska v\xc3\xa4rden".\n_START_SECTION_\nKvarteret\n_START_PARAGRAPH_\nKvarteret Fiskaren mindre begr\xc3\xa4nsas av Fiskargatan i norr och \xc3\xb6ster, av Svartensgatan i s\xc3\xb6der och Mosebacke torg i v\xc3\xa4ster. Namnet \xc3\xa4r belagt fr\xc3\xa5n och med 1640 d\xc3\xa4r det talas om det W\xc3\xa4derqwarne stellet [\xe2\x80\xa6] wpp\xc3\xa5 Fiskareberget, der Fiskaregathon\xe2\x80\xa6 Med "W\xc3\xa4derqwarnest\xc3\xa4llet" avs\xc3\xa5gs H\xc3\xb6kens kvarnar. Anledning till kvarters- och gatunamn har varit att fiskare haft sina g\xc3\xa5rdar h\xc3\xa4r. I en mantalsl\xc3\xa4ngd fr\xc3\xa5n 1613 finns elva fiskare upptagna under rubriken "Fiskiare \xc3\xa4mbetet". Troligen bodde de i anslutning till Fiskarberget (dagens Katarinaberget). En av dem hette Lars Bertilsson. 1649 omn\xc3\xa4mns han som Lars Bertelsons fiskarens g\xc3\xa5rdztomt [...] wthi quarteret Fiskaren. _NEWLINE_Fiskarnas bos\xc3\xa4ttningar p\xc3\xa5 och vid Fiskarberget \xc3\xa4r v\xc3\xa4l styrkt fr\xc3\xa5n och med 1640-talet och gett upphov till kvartersnamn som Fiskaren St\xc3\xb6rre och Mindre samt gatunamnen Lilla Fiskaregr\xc3\xa4nden (dagens Roddargatan) och Stora Fiskaregr\xc3\xa4nden (dagens Fiskargatan). I kvarterets v\xc3\xa4stra del, n\xc3\xa4rmast dagens Mosbacke torg, redovisar Holms tomtbok fr\xc3\xa5n 1674 \xc3\xa5tta tomter av varierande storlek. Kring sekelskiftet 1900 bestod kvarteret av fem fastigheter, idag av tre fastigheter: Fiskaren mindre 14, 15 och 16. P\xc3\xa5 den senare st\xc3\xa5r Mosebacke vattentorn fr\xc3\xa5n 1896 och ritat av Ferdinand Boberg.\n_START_SECTION_\nIndustrihuset\n_START_PARAGRAPH_\nDen v\xc3\xa4lbevarade industribyggnaden mot Svartensgatan uppf\xc3\xb6rdes i tv\xc3\xa5 etapper 1895 respektive 1901. Som upphovsm\xc3\xa4n uppges ingenj\xc3\xb6ren Fredrik Enblom och arkitekten Isak Gustaf Clason. Best\xc3\xa4llare var Kongl. Telegrafverkets industridivision (en del av d\xc3\xa5varande Kongl. Telegrafverket) som inr\xc3\xa4ttade sina verkst\xc3\xa4der h\xc3\xa4r. Verket flyttade sin verksamhet \xc3\xa4ven in i B\xc3\xa5ngska huset. Man ville vara oberoende av andra leverant\xc3\xb6rer och genom konkurrens f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka \xc3\xa5stadkomma en priss\xc3\xa4nkning p\xc3\xa5 telemarknaden._NEWLINE_Clason och Enblom ritade en funktionell tegelbyggnad i fyra v\xc3\xa5ningar. Den kraftfulla tegelfasaden i s\xc3\xa5 kallad rohbau (oputsad tegel) \xc3\xa4r indelad i konstruktivt betingade pilaster som smyckades av dekorativa ankarslut. Bj\xc3\xa4lklagen bars upp av j\xc3\xa4rnprofiler och j\xc3\xa4rnpelare. Fabrikssalarna str\xc3\xa4ckte sig genom byggnadens hela l\xc3\xa4ngd och fick dagsljus fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5da sidor via de h\xc3\xb6ga stickb\xc3\xa5giga f\xc3\xb6nstren._NEWLINE_B\xc3\xa5ngska huset och industribyggnaden f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades 1913 av det nybildade f\xc3\xb6retaget Stille-Werner, samtidigt  flyttade Telegrafverket till Nyn\xc3\xa4shamn. Stille ut\xc3\xb6kade bebyggelsen p\xc3\xa5 1930- och 1940-talen i \xc3\xb6ster och i norr (numera riven). F\xc3\xb6retaget var kvar i kvarteret fram till 1982 d\xc3\xa5 Kooperativa F\xc3\xb6rbundet \xc3\xb6vertog anl\xc3\xa4ggningen f\xc3\xb6r sina egna behov. I samband med KF:s int\xc3\xa5g byggdes b\xc3\xa5de B\xc3\xa5ngska huset och industrihuset om f\xc3\xb6r kontors\xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. Bland annat byggdes en ny huvudentr\xc3\xa9 mot Fiskargatan. F\xc3\xb6r ritningarna stod KFAI. \xc3\x85r 2002 flyttade KF ut. Idag \xc3\xa4gs anl\xc3\xa4ggningen av fastighetsaktiebolaget Stockholmia som hyr ut kontor till olika f\xc3\xb6retag.\n_START_SECTION_\nMuralm\xc3\xa5lning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 industrihusets gavel mot \xc3\xb6ster finns en monumental muralm\xc3\xa5lning utf\xc3\xb6rd p\xc3\xa5 sommaren 2017 av tvillingbr\xc3\xb6derna Ot\xc3\xa1vio och Gustavo Pandolfo, \xe2\x80\x9dOs G\xc3\xaameos\xe2\x80\x9d, fr\xc3\xa5n Brasilien. De bj\xc3\xb6ds in att skapa ett unikt konstverk och s\xc3\xa4kerst\xc3\xa4lla kvalit\xc3\xa9n. M\xc3\xa5lningen tillkom i samarbete med Stockholm konst inom ramen f\xc3\xb6r stadens satsning p\xc3\xa5 muralm\xc3\xa5lningar. Motivet har tagits fram med h\xc3\xa4nsyn till platsen och dess omgivning. Verket \xc3\xa4r  18 meter h\xc3\xb6g och 7 meter bred och visar en sittande flicka med en m\xc3\xa4ngd av kluriga detaljer. M\xc3\xa5lningen \xc3\xa4r bygglovspliktig och enligt beslut fr\xc3\xa5n juni 2017 f\xc3\xa5r den vara kvar i h\xc3\xb6gst fem \xc3\xa5r. Efter den tiden \xc3\xa5terst\xc3\xa4lls v\xc3\xa4ggen genom att m\xc3\xa5las \xc3\xb6ver i en neutral f\xc3\xa4rgton. Tidigare fanns h\xc3\xa4r en muralm\xc3\xa5lning som uppf\xc3\xb6rdes i samarbete med Konstfack.'