b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Zech\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nZech stred i f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och blev d\xc3\xa4refter medlem i en frik\xc3\xa5r. Fr\xc3\xa5n 1921 till 1929 tillh\xc3\xb6rde Zech den paramilit\xc3\xa4ra organisationen Stahlhelm. Han intr\xc3\xa4dde i NSDAP och SS \xc3\xa5r 1931 och kom att ing\xc3\xa5 i SS i Essen. \xc3\x85r 1933 blev han ledamot i tyska riksdagen. Mellan 1933 och 1937 var Zech polischef i Essen.\n_START_SECTION_\nAndra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nDen 1 september 1939 anf\xc3\xb6ll Tyskland sin \xc3\xb6stra granne Polen och den 26 oktober inr\xc3\xa4ttades Generalguvernementet, den del av Polen som inte inlemmades i Tyska riket. Fr\xc3\xa5n den 24 november 1939 till den 1 oktober 1940 var Zech SS- och polischef i distriktet Krakau. Under denna tid gjorde han sig skyldig till oh\xc3\xb6rsamhet d\xc3\xa5 han v\xc3\xa4grade att utf\xc3\xb6ra vissa order. Han f\xc3\xb6rflyttades till n\xc3\xa4ringslivet och blev direktor inom industrikoncernen HASAG (Hugo und Alfred Schneider AG). P\xc3\xa5 denna post gjorde han sig skyldig till f\xc3\xb6rskingring och utesl\xc3\xb6ts ur NSDAP och SS. D\xc3\xa4rtill d\xc3\xb6mdes han till fyra \xc3\xa5rs f\xc3\xa4ngelse av en domstol i Weimar. Zech valde d\xc3\xa5 att beg\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvmord.'