b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Henri Merle d\xe2\x80\x99Aubign\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Henri Merle d\xe2\x80\x99Aubign\xc3\xa9, f\xc3\xb6dd den 16 augusti 1794 n\xc3\xa4ra Gen\xc3\xa8ve, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r den 21 oktober 1872, var en schweizisk franskspr\xc3\xa5kig reformert teolog och kyrkohistoriker, en av den schweiziska nypietismens banbrytare._NEWLINE_Merle d\xe2\x80\x99Aubign\xc3\xa9 kom efter studier och pr\xc3\xa4sterlig verksamhet i Hamburg och Bryssel 1830 \xc3\xa5ter till Gen\xc3\xa8ve. D\xc3\xa4r hade alltsedan 1810, i motsats till den indifferentism i andliga ting, som d\xc3\xa5 r\xc3\xa5dde i d\xc3\xa4rvarande statskyrka och kyrkostyrelse, en religi\xc3\xb6s r\xc3\xb6relse uppst\xc3\xa5tt, som gav upphov till en 1817 bildad frif\xc3\xb6rsamling, Nouvelle \xc3\xa9glise. _NEWLINE_Andra, som inte ville skilja sig fr\xc3\xa5n landskyrkan, men dock var genomtr\xc3\xa4ngda av iver f\xc3\xb6r gammalkyrklig fromhet och r\xc3\xa4ttrogenhetens \xc3\xa5terupplivande, bildade 1831 ett av pr\xc3\xa4ster och lekm\xc3\xa4n sammansatt s\xc3\xa4llskap, Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 \xc3\xa9vang\xc3\xa9lique. F\xc3\xb6r att utbilda fromma och bek\xc3\xa4nnelsetrogna pr\xc3\xa4ster uppr\xc3\xa4ttade detta s\xc3\xa4llskap i Gen\xc3\xa8ve bredvid d\xc3\xa4rvarande teologiska fakultet en ny s\xc3\xa5 kallad \xc3\x89cole de th\xc3\xa9ologie._NEWLINE_Vid denna blev Merle d\xe2\x80\x99Aubign\xc3\xa9 anst\xc3\xa4lld som l\xc3\xa4rare. Tillika tj\xc3\xa4nstgjorde han som predikant vid den av n\xc3\xa4mnda s\xc3\xa4llskap inr\xc3\xa4ttade gudstj\xc3\xa4nst i en b\xc3\xb6nesal (franska oratoire), varav f\xc3\xb6rsamlingen fick namnet "Oratoiref\xc3\xb6rsamlingen". D\xc3\xa5 statskyrkostyrelsen f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d honom j\xc3\xa4mte tv\xc3\xa5 av hans v\xc3\xa4nner, som likaledes upptr\xc3\xa4tt i b\xc3\xb6nehuset, varje \xc3\xa4mbetsf\xc3\xb6rr\xc3\xa4ttning inom kantonens omr\xc3\xa5de, gav detta anledning till Oratoiref\xc3\xb6rsamlingens l\xc3\xb6sslitande fr\xc3\xa5n statskyrkan och f\xc3\xb6rening med den f\xc3\xb6rut n\xc3\xa4mnda Nouvelle \xc3\xa9glise. _NEWLINE_F\xc3\xb6reningen skedde 1849, och den s\xc3\xa5lunda f\xc3\xb6renade frikyrkan antog namnet \xc3\x89glise \xc3\xa9vang\xc3\xa9lique. Trots att Merle d\xe2\x80\x99Aubign\xc3\xa9 var uppriktigt tillgiven sin kyrkas l\xc3\xa4ra och \xc3\xa4ven uttalade sig mot varje inte n\xc3\xb6dtvungen skilsm\xc3\xa4ssa mellan stat och kyrka, var han dock n\xc3\xa4rmast liberal i avseende p\xc3\xa5 teologiska fr\xc3\xa5gor, bibeh\xc3\xb6ll st\xc3\xa4ndigt tanken p\xc3\xa5 ett n\xc3\xa4rmande mellan alla kristna och ivrade framf\xc3\xb6r allt f\xc3\xb6r praktisk kristendom. _NEWLINE_Bland hans m\xc3\xa5nga skrifter kan n\xc3\xa4mnas i synnerhet Histoire de la r\xc3\xa9formation en Europe du XVI:e si\xc3\xa8cle au temps de Luther (5 bd, 1835\xe2\x80\x9353; "Det sextonde \xc3\xa5rhundradets reformationshistoria", 3 band, 1856\xe2\x80\x9363, flera upplagor), Histoire de la r\xc3\xa9formation en Europe au temps de Calvin (8 band, 1863\xe2\x80\x9378; "Reformationen i Europa p\xc3\xa5 Calvins tid", 1874\xe2\x80\x9379),_NEWLINE_The Protector, a Vindication (1848; \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 franska: Le protecteur, ou la r\xc3\xa9publique d\'Angleterre aux jours de Cromwell (Oliver Cromwell), 1849; "Protektorn eller republiken i England p\xc3\xa5 Cromwells tid", 1865) samt Trois si\xc3\xa8cles de luttes en \xc3\x89cosse (1850; "Trehundra\xc3\xa5rig strid f\xc3\xb6r kyrklig frihet", 1868).'