b'\n_START_ARTICLE_\nDarwinr\xc3\xa4v\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nArten har en m\xc3\xb6rkbrun p\xc3\xa4ls med r\xc3\xb6daktiga omr\xc3\xa5den vid huvudet. Den \xc3\xa4r mindre och m\xc3\xb6rkare \xc3\xa4n andra arter i sl\xc3\xa4ktet. \xc3\x84ven extremiteterna \xc3\xa4r kortare \xc3\xa4n hos andra arter av Lycalopex. Med en vikt av 2 till 4 kilogram \xc3\xa4r den betydlig mindre \xc3\xa4n pampasr\xc3\xa4ven (Lycalopex griseus) som v\xc3\xa4ger mellan 5 och 10 kilogram. Kroppsl\xc3\xa4ngden ligger vanligen mellan 48 och 56\xc2\xa0cm och d\xc3\xa4rtill kommer en 18 till 25\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng yvig svans.\n_START_SECTION_\nUppt\xc3\xa4cktshistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1831 kom Charles Darwin med fartyget Beagle till \xc3\xb6n Chilo\xc3\xa9 d\xc3\xa4r han d\xc3\xb6dade en r\xc3\xa4v. Han beskrev djuret som s\xc3\xa4llsynt, typisk f\xc3\xb6r \xc3\xb6n och som dittills ok\xc3\xa4nt art. Djuret fick i b\xc3\xb6rjan namnet Dusicyon fulvipes men senare klassificerades den som underart till pampasr\xc3\xa4v d\xc3\xa5 det inte fanns tydliga morfologiska skillnader mellan dessa djur. Under 1960-talet uppt\xc3\xa4cktes en population p\xc3\xa5 fastlandet i nationalparken Nahuelbuta och djurets status som underart blev omstridd. Genetiska unders\xc3\xb6kningar av djurets DNA i mitokondrierna slog fast att darwinr\xc3\xa4ven \xc3\xa4r en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig art vad som bekr\xc3\xa4ftade Darwins hypotes.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nUnder pleistocen fanns en landbro mellan Chilo\xc3\xa9 och dagens fastland. Arten levde d\xc3\xa4r i t\xc3\xa4ta skogar. Redan tidigare skedde uppdelningen i darwinr\xc3\xa4v, pampasr\xc3\xa4v och magellanr\xc3\xa4v. F\xc3\xb6r cirka 15\xc2\xa0000 \xc3\xa5r blev landbron \xc3\xb6versv\xc3\xa4mmad i samband med ett stigande havsniv\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grund av sm\xc3\xa4ltande glaci\xc3\xa4rer. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt uppkom tv\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n varandra skilda populationer. Utbredningsomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 fastlandet minskade ytterligare orsakat av klimatiska f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar och m\xc3\xa4nniskans inflyttande.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nArten \xc3\xa4r ett typiskt skogsdjur som lever i tempererade regnskogar. Den \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst aktiv vid skymningen och i gryningen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da och jakt\n_START_PARAGRAPH_\nDarwinr\xc3\xa4ven \xc3\xa4r all\xc3\xa4tare och anpassar sig l\xc3\xa4tt till utbudet. Den \xc3\xa4ter i st\xc3\xb6rre m\xc3\xa5tt insekter men \xc3\xa4ven mindre ryggradsdjur som gnagare, f\xc3\xa5glar, groddjur och \xc3\xb6dlor. Under vissa \xc3\xa5rstider best\xc3\xa5r f\xc3\xb6dan till 20 procent av frukt och b\xc3\xa4r. P\xc3\xa5 fastlandet spelar \xc3\xa4ven fr\xc3\xb6n en betydande roll som f\xc3\xb6dok\xc3\xa4lla. I s\xc3\xa4llsynta fall \xc3\xa4ter darwinr\xc3\xa4ven as av medelstora husdjur. Vid st\xc3\xb6rre kadaver iakttas ibland flera individer men vanligen jagar varje r\xc3\xa4v ensam.\n_START_SECTION_\nSocialt beteende och fortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund av unders\xc3\xb6kningar med kameraf\xc3\xa4llor antas individerna p\xc3\xa5 Chilo\xc3\xa9 leva ensamma utanf\xc3\xb6r parningstiden. Reviret \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r 1,5\xc2\xa0km\xc2\xb2 stort men reviren \xc3\xb6verlappar med flera andra darwinr\xc3\xa4var av olika k\xc3\xb6n. Parningen och ungarnas uppfostring \xc3\xa4ger p\xc3\xa5 \xc3\xb6n rum mellan oktober och januari. Hannen lever bara n\xc3\xa5gra dagar ihop med honan och deltar inte i v\xc3\xa5rden av ungarna. F\xc3\xb6r att f\xc3\xb6da ungarna upps\xc3\xb6ker honan ett naturligt g\xc3\xb6mst\xc3\xa4lle, till exempel en bergsspricka._NEWLINE_P\xc3\xa5 fastlandet h\xc3\xa5ller de monogama paren ihop l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n parningstiden och fadern \xc3\xa4r tillsammans med ungarna n\xc3\xa4r honan jagar. Vanligen f\xc3\xb6ds 2 till 3 ungar per kull och diande honor observerades mellan oktober och februari._NEWLINE_Livsl\xc3\xa4ngden i naturen uppskattas med upp till sju \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nHot\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ven hotas fr\xc3\xa4mst av skogarnas f\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring i omr\xc3\xa5det kring nationalparken. F\xc3\xb6rvildade hundar \xc3\xb6verf\xc3\xb6r sjukdomar som \xc3\xa4r en andra orsak f\xc3\xb6r den ringa populationen. Av darwinr\xc3\xa4var finns mindre \xc3\xa4n 250 k\xc3\xb6nsmogna individer kvar som till \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande del (cirka 90 procent) lever p\xc3\xa5 Chilo\xc3\xa9. IUCN listar arten som akut hotad (CR).'