b'\n_START_ARTICLE_\nLujo Brentano\n_START_PARAGRAPH_\nLudwig Joseph "Lujo" Brentano, f\xc3\xb6dd 18 december 1844 i Aschaffenburg, d\xc3\xb6d 9 december 1931 i M\xc3\xbcnchen, var en tysk nationalekonom. Han var brorson till Clemens Brentano och Bettina von Arnim._NEWLINE_Brentano blev 1871 docent i Berlin och 1873 professor i Breslau, innehade sedan efter vartannat l\xc3\xa4rostolar i Strassburg, Wien och Leipzig samt var 1891-1918 professor i M\xc3\xbcnchen. I december 1918 blev han bayersk folkkommissarie f\xc3\xb6r handel och industri, men l\xc3\xa4mnade snart denna post._NEWLINE_P\xc3\xa5 en studieresa till England 1868 i s\xc3\xa4llskap med statistikern Ernst Engel kom han bland annat i kontakt med detta lands fr\xc3\xa4msta fackf\xc3\xb6reningsledare och utgav redan 1870 avhandlingen On the History and Development of Gilds and the Origin of Trade Unions (s\xc3\xa5som inledning till en engelsk urkundsamling f\xc3\xb6r skr\xc3\xa5v\xc3\xa4sendets historia), varp\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljde Die Arbeitergilden der Gegenwart (tv\xc3\xa5 delar, 1871-72). Dessa tv\xc3\xa5 arbetens \xc3\xb6ppnade forskarnas \xc3\xb6gon f\xc3\xb6r fackf\xc3\xb6reningarnas beskaffenhet och inneb\xc3\xb6rd. Brentano fortsatte d\xc3\xa4refter sina studier av den sociala fr\xc3\xa5gans olika sidor. \xc3\x85ren 1877-80 var han en av redakt\xc3\xb6rerna f\xc3\xb6r "Jahrbuch f\xc3\xbcr Gesetzgebung etc. im Deutschen Reich" (d\xc3\xa4refter \xc3\xb6vertagen av Gustav von Schmoller); fr\xc3\xa5n 1893 utgav han j\xc3\xa4mte n\xc3\xa5gra kolleger den v\xc3\xa4rdefulla "Sammlung \xc3\xa4lterer und neuer staatswissenschaftlichen Schriften des In- und Auslandes" och skriftserien "M\xc3\xbcnchener volkswirtschaftliche Studien"._NEWLINE_Brentano r\xc3\xa4knades redan tidigt s\xc3\xa5som en av de fr\xc3\xa4msta katedersocialisterna. Under \xc3\xa5rens lopp kom han alltmer att tillh\xc3\xb6ra riktningens liberala flygel och uttalade (s\xc3\xa4rskilt mot Adolph Wagner) sin oro f\xc3\xb6r \xc3\xb6verdrivet ingripande p\xc3\xa5 det ekonomiska omr\xc3\xa5det, varvid han i synnerhet v\xc3\xa4nde sig mot "maktpolitiken" och den agrarprotektionistiska tyska tullpolitiken.'