b'\n_START_ARTICLE_\nFelice Orsini\n_START_PARAGRAPH_\nFelice Orsini, f\xc3\xb6dd 10 december 1819 i Meldola i d\xc3\xa5varande romerska provinsen Forl\xc3\xac, d\xc3\xa5 tillh\xc3\xb6rande Kyrkostaten, d\xc3\xb6d 13 mars 1858 i Paris, var en italiensk greve och revolution\xc3\xa4r samt huvudmannen f\xc3\xb6r mordattentatet mot Napoleon III 1858.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nOrsini var ledare i den hemliga italienska revolution\xc3\xa4ra grupp, Carbonari, vars m\xc3\xa5l var att arbeta f\xc3\xb6r Italiens enande och en fri f\xc3\xb6rfattning. Han d\xc3\xb6mdes 1844 som republikansk konspirat\xc3\xb6r till livstids straffarbete, men ben\xc3\xa5dades 1846 genom Pius IX:s amnestip\xc3\xa5bud._NEWLINE_Under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren var han ivrig tillskyndare av revolution\xc3\xa4ra r\xc3\xb6relser i skilda l\xc3\xa4nder, valdes 1849 till medlem av den kortlivade romerska republikens konstituerande f\xc3\xb6rsamling och s\xc3\xa4ndes n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare av sin ledare, Giuseppe Mazzini, i en hemlig agitatorisk mission till Ungern. Han f\xc3\xa4ngslades d\xc3\xa5 (december 1854) i Siebenb\xc3\xbcrgen, men lyckades 1856 fly ur sitt f\xc3\xa4ngelse p\xc3\xa5 Mantuas citadell och kom 1857 till London, d\xc3\xa4r han gav ut en skildring av sina erfarenheter i f\xc3\xa4ngelset, Austrian dungeons in Italy (1857)._NEWLINE_Hos Orsini, som vid denna tid br\xc3\xb6t med Mazzini, mognade i London beslutet att undanr\xc3\xb6ja fransm\xc3\xa4nnens kejsare, som tycktes honom vara det st\xc3\xb6rsta hindret f\xc3\xb6r Italiens befrielse. Tillsammans med n\xc3\xa5gra andra italienska flyktingar verkst\xc3\xa4llde han i Paris p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen 14 januari 1858 attentatet, d\xc3\xa5 kejsare Napoleon III med sin gem\xc3\xa5l Eug\xc3\xa9nie \xc3\xa5kte till operan. Tv\xc3\xa5 handgranater ("orsinibomber") kastades framf\xc3\xb6r vagnen, men fast\xc3\xa4n 141 personer i n\xc3\xa4rheten d\xc3\xb6dades eller s\xc3\xa5rades av de kringyrande sk\xc3\xa4rvorna (\xc3\xa4ven Orsini skadades), undkom kejsarparet oskadat. En av g\xc3\xa4rningsm\xc3\xa4nnen h\xc3\xa4ktades genast och Orsini senare, p\xc3\xa5 grund av medhj\xc3\xa4lparens angivelse. Orsini d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den och 13 mars 1858 besteg han schavotten, efter att han 11 februari i ett p\xc3\xa5 sin tid mycket omtalat brev v\xc3\xa4djat till Napoleon att underst\xc3\xb6dja de italienska frihetsstr\xc3\xa4vandena. Orsinis attentat torde ha \xe2\x80\x93 genom den r\xc3\xa4dsla f\xc3\xb6r nya s\xc3\xa5dana \xe2\x80\x93 ej ov\xc3\xa4sentligt p\xc3\xa5verkat dennes beslut att medverka till Italiens frig\xc3\xb6relse. Jules Favre f\xc3\xb6rsvarade attentatet mot kejsaren. Orsinis sj\xc3\xa4lvbiografiska Memoirs and adventures utkom 1857.'