b'\n_START_ARTICLE_\nInvesteringsfond\n_START_SECTION_\nRisk och avgifter\n_START_PARAGRAPH_\nMed risk avses i investeringssammanhang risken f\xc3\xb6r att investeringen ska sv\xc3\xa4nga i v\xc3\xa4rde, b\xc3\xa5de upp\xc3\xa5t och ned\xc3\xa5t. Ju st\xc3\xb6rre sv\xc3\xa4ngningar desto st\xc3\xb6rre risk att f\xc3\xb6rlora pengar. Risk och m\xc3\xb6jlighet till h\xc3\xb6gre avkastning h\xc3\xa4nger dock n\xc3\xa4ra samman. Spararen beh\xc3\xb6ver ta n\xc3\xa5gon form av risk f\xc3\xb6r att kunna f\xc3\xa5 ers\xc3\xa4ttning i form av h\xc3\xb6gre avkastning. Fonder anses generellt som tryggare (mindre risk) \xc3\xa4n de underliggande v\xc3\xa4rdepapperna eftersom den sprider riskerna. En v\xc3\xa4rdepappersfond m\xc3\xa5ste enligt lag ha minst 16 innehav, i praktiken m\xc3\xa5nga fler. Olika fonder har dessutom olika riskprofil beroende p\xc3\xa5 hur de investerar pengarna. Fonder som investerar i nystartade f\xc3\xb6retag eller i utvecklingsomr\xc3\xa5den kallas h\xc3\xb6griskfonder medan r\xc3\xa4ntefonder kallas l\xc3\xa5griskfonder._NEWLINE_Eftersom en fondf\xc3\xb6rvaltare tar hand om fonden och k\xc3\xb6per och s\xc3\xa4ljer v\xc3\xa4rdepapper f\xc3\xb6r fondens pengar tas det ut avgifter. Den genomsnittliga avgiften f\xc3\xb6r en Sverigeregistrerad aktiefond \xc3\xa4r 1,09 procent, vilket \xc3\xa4r l\xc3\xa4gst i Europa. Meningen \xc3\xa4r att fondens utveckling ska kompensera f\xc3\xb6r den kostnaden och ge avkastning. Det \xc3\xa4r bra att som konsument vara vaksam p\xc3\xa5 de kostnader som fonden tar ut. F\xc3\xb6r fonder som marknadsf\xc3\xb6rs i EU finns detta alltid angivet. N\xc3\xa4r avkastningen visas \xc3\xa4r avgiften alltid bortdragen. F\xc3\xb6rvaltningsavgiften tas ut som en \xc3\xa5rlig procentsats p\xc3\xa5 sparkapitalet och dras fr\xc3\xa5n fonden med 1/365 per dag. Man skiljer mellan aktivt f\xc3\xb6rvaltade fonder och indexfonder, varav de senare f\xc3\xb6rvaltas mer automatiserat med m\xc3\xa5ls\xc3\xa4ttning att f\xc3\xb6lja ett visst aktieindex. Indexfonder har i regel l\xc3\xa4gre avgift \xc3\xa4n aktivt f\xc3\xb6rvaltade fonder. I aktivt f\xc3\xb6rvaltade fonder v\xc3\xa4ljer f\xc3\xb6rvaltaren placeringar som bed\xc3\xb6ms ha st\xc3\xb6rst chans att ge bra avkastning. Tid och resurser l\xc3\xa4ggs ned p\xc3\xa5 att analysera f\xc3\xb6retag f\xc3\xb6r att p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt kunna bed\xc3\xb6ma utvecklingsm\xc3\xb6jligheterna. Vissa fonder tar ut en ins\xc3\xa4ttningsavgift och i vissa fall \xc3\xa4ven en avgift f\xc3\xb6r uttag. Detta \xc3\xa4r ovanligt i Sverige och anv\xc3\xa4nds fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r att beivra korttidshandel. S\xc3\xa4rskilda fonder, s\xc3\xa5som en del hedgefonder, tar ibland ut en resultatbaserad avgift ut\xc3\xb6ver f\xc3\xb6rvaltningsavgiften, till exempel ett visst antal procent av \xc3\xb6veravkastningen i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till ett j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relseindex.\n_START_SECTION_\nOlika fondslag\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns m\xc3\xa5nga olika former av fonder. N\xc3\xa5gra av de vanligaste formerna \xc3\xa4r aktiefonder, r\xc3\xa4ntefonder och blandfonder.\n_START_SECTION_\nAktiefonder\n_START_PARAGRAPH_\nEn aktiefond \xc3\xa4r en fond som placerar minst 85% av fondf\xc3\xb6rm\xc3\xb6genheten i olika b\xc3\xb6rsnoterade aktier. Aktiefonder sprider risken genom att placera i minst 16 olika aktier. Oftast inneh\xc3\xa5ller fonderna betydligt fler aktier. Fondens andels\xc3\xa4gare blir indirekta del\xc3\xa4gare i alla de f\xc3\xb6retag d\xc3\xa4r fonden \xc3\xa4ger aktier.\n_START_SECTION_\nBlandfonder\n_START_PARAGRAPH_\nEn blandfond \xc3\xa4r en fond som investerar i b\xc3\xa5de aktier och r\xc3\xa4nteb\xc3\xa4rande v\xc3\xa4rdepapper. Hur f\xc3\xb6rdelningen av aktier respektive r\xc3\xa4nteb\xc3\xa4rande v\xc3\xa4rdepapper sker kan skilja sig \xc3\xa5t mellan olika blandfonder och f\xc3\xb6ljer av fondens fondbest\xc3\xa4mmelser.\n_START_SECTION_\nFond-i-fond\n_START_PARAGRAPH_\nFond-i-fond, alternativt "fondandelsfond" \xc3\xa4r en fond som inneh\xc3\xa5ller andelar i minst tv\xc3\xa5 andra fonder. Genom att investera i en s\xc3\xa5dan minskar man riskerna ytterligare j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med en enskild fond, men till priset av en extra f\xc3\xb6rvaltningsavgift. Enligt g\xc3\xa4llande lagstiftning f\xc3\xa5r fondbolagen dock inte ta ut avgift f\xc3\xb6r fondandelsfonder som inneh\xc3\xa5ller egna fonder.\n_START_SECTION_\nEtikfonder/SRI-fonder\n_START_PARAGRAPH_\nEn fond som tar s\xc3\xa4rskilda milj\xc3\xb6, sociala eller andra h\xc3\xa4nsyn i de placeringar som g\xc3\xb6rs i fonden. Exempelvis kan fonden ha som policy att inte investera i f\xc3\xb6retag om \xc3\xa4gnar sig \xc3\xa5t produktion av vissa typer av varor, s\xc3\xa5som krigsmateriel, tobak, alkohol eller pornografi, investera i f\xc3\xb6retag som uppfyller vissa etiska riktlinjer eller v\xc3\xa4lja att investera i f\xc3\xb6retag f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka p\xc3\xa5verka dessa i en \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rd riktning._NEWLINE_Etikfonder kan klassas p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt:_NEWLINE_Avst\xc3\xa5-fond: \xc3\x84r en fond med kriterier som exkluderar placeringar i f\xc3\xb6retag som har delar av sin oms\xc3\xa4ttning i vapen, tobak, alkohol, pornografi och spel._NEWLINE_B\xc3\xa4st-i-klassen\xe2\x80\x93fond: \xc3\x84r en fond som inkluderar placeringar i f\xc3\xb6retag som \xc3\xa4r bland de b\xc3\xa4sta inom ett omr\xc3\xa5de som t.ex. milj\xc3\xb6 eller etik._NEWLINE_P\xc3\xa5verkan: En fond som v\xc3\xa4ljer att vara aktiv \xc3\xa4gare i f\xc3\xb6retag f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka p\xc3\xa5verka f\xc3\xb6retaget i en \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rd riktning, t.ex. genom m\xc3\xb6ten och att r\xc3\xb6sta p\xc3\xa5 bolagsst\xc3\xa4mmor.\n_START_SECTION_\nFonder till pensionen\n_START_PARAGRAPH_\nFonder finns som alternativ i pensionssystemets samtliga delar; i den allm\xc3\xa4nna pensionen (premiepensionen), f\xc3\xb6r tj\xc3\xa4nstepensioner och vid privat fondsparande till pensionen.\n_START_SECTION_\nReglering\n_START_PARAGRAPH_\nRegler om fonder finns fr\xc3\xa4mst i lag (2004:46) om v\xc3\xa4rdepappersfonder. Den svenska lagstiftningen om fondverksamhet bygger till st\xc3\xb6rsta delen p\xc3\xa5 EU:s s\xc3\xa5 kallade UCITS-direktiv. Sverige fick ett nytt regelverk f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rdepappersfonder den 1 augusti 2011 som bygger p\xc3\xa5 EU-direktivet UCITS IV. Direktivet om f\xc3\xb6rvaltare av alternativa investeringsfonder, AIFM-direktivet, inf\xc3\xb6rdes i svensk r\xc3\xa4tt i juli 2013 genom Lagen om f\xc3\xb6rvaltare av alternativa investeringsfonder (2013:561). Dessa nya regler ber\xc3\xb6r alla som f\xc3\xb6rvaltar fonder i n\xc3\xa5gon bem\xc3\xa4rkelse men som inte \xc3\xa4r v\xc3\xa4rdepappersfonder. _NEWLINE_I lagstiftningen skiljs mellan v\xc3\xa4rdepappersfonder samt alternativa investeringsfonder. V\xc3\xa4rdepappersfonder kan f\xc3\xb6renklat s\xc3\xa4gas motsvara vanliga aktiefonder/r\xc3\xa4ntefonder, medan alternativa investeringsfonder har friare placeringsregler som exempelvis hedgefonder._NEWLINE_Fondverksamhet i Sverige styrs av lagar, Finansinspektionens f\xc3\xb6reskrifter och branschens egna riktlinjer. Det \xc3\xa4r ett omfattande regelverk som fondbolagen ska f\xc3\xb6lja. Det \xc3\xa4r Finansinspektionen som ger tillst\xc3\xa5nd till svenska aktiebolag att driva fondverksamhet._NEWLINE_Det \xc3\xa4r skild ekonomi mellan fonden och fondbolaget. Detta \xc3\xa5stadkommer man genom att samtliga fondens tillg\xc3\xa5ngar f\xc3\xb6rvaras hos ett annat bolag, ett sk f\xc3\xb6rvaringsinstitut. Om ett fondbolag g\xc3\xa5r i konkurs, vilket \xc3\xa4r mycket ovanligt, p\xc3\xa5verkas inte fondens v\xc3\xa4rde eftersom fondens tillg\xc3\xa5ngar inte ing\xc3\xa5r i fondbolagets konkurs utan \xc3\xa4ven forts\xc3\xa4ttningsvis \xc3\xa4gs av fondandels\xc3\xa4garna._NEWLINE_Sj\xc3\xa4lva fonden kan med andra ord inte g\xc3\xa5 i konkurs, utan den \xc3\xb6vertas i h\xc3\xa4ndelse av fondbolagets konkurs av en annan fondf\xc3\xb6rvaltare. Om s\xc3\xa5dan saknas betalas fondens f\xc3\xb6rm\xc3\xb6genhet ut till andels\xc3\xa4garna. Detta skydd ers\xc3\xa4tter den sk ins\xc3\xa4ttningsgarantin som finns f\xc3\xb6r andra sparformer.\n_START_SECTION_\nDet svenska fondsparandets historia\n_START_PARAGRAPH_\nDet svenska fondsparandet har sina r\xc3\xb6tter i 1950-talet. _NEWLINE_1958 Br\xc3\xb6derna Ragnar och G\xc3\xb6sta \xc3\x85hl\xc3\xa9n, arvtagare till postorderfirman \xc3\x85hl\xc3\xa9n & Holm och varuhuskedjan Tempo, bildade stiftelsen Aktietj\xc3\xa4nst med syftet att fr\xc3\xa4mja aktiesparandet i Sverige. I maj 1958 startade stiftelsen tre fonder under namnet Koncentra. En av dessa var en s\xc3\xa5 kallad \xc3\xb6ppen fond, vilket innebar att den var \xc3\xb6ppen f\xc3\xb6r l\xc3\xb6pande ins\xc3\xa4ttningar och uttag och motsvarade dagens investeringsfonder. _NEWLINE_1964 lanserades en tj\xc3\xa4nst d\xc3\xa4r man varje m\xc3\xa5nad kunde f\xc3\xa5 sig tills\xc3\xa4nt en eller flera andelar mot postf\xc3\xb6rskott. _NEWLINE_1967 introducerades ett s\xc3\xa5 kallat m\xc3\xa5nadskonto, d\xc3\xa4r ins\xc3\xa4ttningar p\xc3\xa5 j\xc3\xa4mna belopp mellan 50 och 500 kronor kunde g\xc3\xb6ras f\xc3\xb6r ink\xc3\xb6p av fondandelar._NEWLINE_1978 D\xc3\xa5varande finansministern G\xc3\xb6sta Bohman introducerar skattesparandet och skattefonder i syfte att stimulera hush\xc3\xa5llens sparande. Varje sparad krona var avdragsgill till 30 procent mot inkomstskatten (fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan 20 procent). Dessutom var avkastningen skattefri under den tid man sparade samt ytterligare fem \xc3\xa5r. Mellan \xc3\xa5ren 1979 till 1982 \xc3\xb6kade antalet fondsparare fr\xc3\xa5n 75.500 till 425.000._NEWLINE_1984 Allemansspar lanseras i april i vilket fonder var ett valalternativ, n\xc3\xa4mligen allemansfonder. Med allemanssparandet slog fonderna igenom p\xc3\xa5 allvar bland svenska sparare och nya grupper b\xc3\xb6rjade fondspara._NEWLINE_1991 Skatt inf\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 avkastningen av allemanssparandet, men var fortfarande skattesubventionerat._NEWLINE_1997 Allemanssparandet mister sin skattesubvention helt._NEWLINE_1998 Lagen om allemanssparandet upph\xc3\xb6r och allemansfonderna omfattas fortfarande av samma regler som g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r andra fonder._NEWLINE_2000 Premiepensionssystemet inf\xc3\xb6rs, som inneb\xc3\xa4r att en mindre del av den allm\xc3\xa4nna pensionen kan placeras i fonder.'