b'\n_START_ARTICLE_\nElizabeth Barrett Browning\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeth Barrett Browning, f\xc3\xb6dd 6 mars 1806 i Durham, County Durham, d\xc3\xb6d 29 juni 1861 i Florens, Toscana, var en brittisk poet.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeth Barrett Brownings far, en rik aff\xc3\xa4rsman och presbyterian som gjort sig en f\xc3\xb6rm\xc3\xb6genhet p\xc3\xa5 en sockerplantage p\xc3\xa5 Jamaica, var n\xc3\xa4rmast en hustyrann. Familjen, som bestod av tolv barn, bodde p\xc3\xa5 en stor egendom utanf\xc3\xb6r Durham. Som barn r\xc3\xa5kade hon ut f\xc3\xb6r en ridolycka, d\xc3\xa5 hon f\xc3\xb6ll av sin ponny. Hon skadade ryggraden och behandlades sedan av sin far som invalid. Hon hade inga egentliga problem med h\xc3\xa4lsan efter olyckan, men betraktades som "nervsjuk" och fr\xc3\xa5n 1821 ordinerades hon opium av familjens husl\xc3\xa4kare._NEWLINE_Hon var intresserad av litteratur, hade l\xc3\xa4st Shakespeares samlade verk och de grekiska och italienska klassikerna. Hon var i princip helt autodidakt, l\xc3\xa4rde sig latin, grekiska och till och med s\xc3\xa5 mycket hebreiska att hon kunde l\xc3\xa4sa Gamla testamentet p\xc3\xa5 originalspr\xc3\xa5ket. Med \xc3\xa5ren blev hon fascinerad av Rousseau, Voltaire och Mary Wollstonecraft Shelley och deras kamp f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nskliga r\xc3\xa4ttigheter. Hon var \xc3\xa4ven mycket intresserad av metafysik. Som nitton\xc3\xa5rig utgav hon en diktsamling och 1844 publicerades hennes Poems._NEWLINE_Fadern gjorde ekonomiska f\xc3\xb6rluster i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1830-talet och flyttade till Wimpole Street i London. P\xc3\xa5 grund av sin klenhet flyttade hon 1837 tillsammans med en av sina br\xc3\xb6der till Torquay i s\xc3\xb6dra England, d\xc3\xa4r klimatet ans\xc3\xa5gs gynnsammare; d\xc3\xa4r h\xc3\xa4nde det sig att brodern drunknade och detta blev en sv\xc3\xa5r chock f\xc3\xb6r henne. De f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren tillbringade hon s\xc3\xa4ngliggandes, helt isolerad i sitt sovrum._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1840-talet b\xc3\xb6rjade hon l\xc3\xa4sa Robert Brownings dikter och skrev ett brev till honom. Denne hade uppm\xc3\xa4rksammat hennes diktsamlingar, i synnerhet The Cry of the Children. De tv\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjade brevv\xc3\xa4xla och s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom, i maj 1845, fick Browning till\xc3\xa5telse att bes\xc3\xb6ka henne._NEWLINE_Hon hade d\xc3\xa5 varit s\xc3\xa4ngliggandes i flera \xc3\xa5r och hennes huvudsakliga m\xc3\xa5ltid bestod av en "\xc3\xa4ggtoddy", gjord p\xc3\xa5 \xc3\xa4ggula och litet portvin. Deras f\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6te blev b\xc3\xb6rjan till en djup v\xc3\xa4nskap som mognade till k\xc3\xa4rlek; den "sjukliga" Elizabeths h\xc3\xa4lsa blev m\xc3\xa4rkbart f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad. Under Brownings uppvaktande av henne skrev hon ett av sina mest k\xc3\xa4nda verk, Sonnets from the Portuguese (utkom 1847), under p\xc3\xa5verkan av Lu\xc3\xads de Cam\xc3\xb5es verk._NEWLINE_Av r\xc3\xa4dsla f\xc3\xb6r hennes tyranniske far gifte de sig i hemlighet i augusti 1846 och flydde sedan till Italien. \xc3\x9ander resan \xc3\xb6ver Alperna tog till och med den tidigare "sjukliga" Elizabeth kommandot \xc3\xb6ver h\xc3\xa4stdroskan och satte sig p\xc3\xa5 kuskens plats! Paret bosatte sig i Florens och deras \xc3\xa4ktenskap var mycket lyckligt; hon f\xc3\xb6dde en son, Robert, den 9 mars 1849. Hennes far gjorde henne emellertid arvl\xc3\xb6s; han kunde inte acceptera att n\xc3\xa5gon av hans d\xc3\xb6ttrar blev uppvaktade och gifte sig._NEWLINE_Under \xc3\xa5ren i Italien skrev hon flera politiska dikter. Hon engagerade sig i fattiga barns f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden och \xc3\xa4ven i Italiens frihetskamp och enande. Hon beundrade Napoleon III, som ingav hopp om ett enat Italien. 1851 utgav hon diktsamlingen Casa Guidi Windows, som var uppkallat efter det hus i Florens d\xc3\xa4r makarna bodde, och 1857 blankversen Aurora Leigh._NEWLINE_Hon avled 1861, i sin makes armar._NEWLINE_N\xc3\xa5gra av hennes mest k\xc3\xa4nda och underbart vackra k\xc3\xa4rleksdikter \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n hons sonetter Sonnets from the Portuguese, som hon skrev under den tid Robert Browning i hemlighet uppvaktade henne._NEWLINE_XXXVI:e sonnetten:_NEWLINE_First time he kissed me, he but only kissed, The fingers of this hand wherewith I write;,_NEWLINE_And, ever since, it grew more clean and white..., Slow to world-greetings ... quick with its "Oh, list",_NEWLINE_When the angels speak. A ring of amethyst, I could not wear here, plainer to my sight, Than that first kiss. The second passed in height,_NEWLINE_The first, and sought to the forehead, and half missed, Half falling on the hair, Oh, beyond meed;_NEWLINE_That was the chrism of love, which love\'s own crown, With sanctifying sweetness, did preceede,_NEWLINE_The third upon my lips were folded down, In perfect purple state; since when indeed,_NEWLINE_I have been proud and said, "My love, my own"_NEWLINE_XLIII: sonnetten:_NEWLINE_How do I love thee? Let me count the ways, I love thee to the depth and breadth and height,_NEWLINE_My soul can reach, when feeling out of sight, For the ends of Being and ideal Grace,_NEWLINE_I love thee to the level of every day\'s, Most quiet need, by sun and candelight,_NEWLINE_I love thee freely, as men strive for Right, I love thee purely, as they turn from Praise,_NEWLINE_I love thee with the passion put to use, In my old griefs, and with my childhood\'s faith,_NEWLINE_I love thee with a love I seemed to lose, With my lost saints - I love thee with the breadth,_NEWLINE_Smiles, tears, of all my life! - and, if Good choose, I shall but love thee better after death\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeth Barretts vuxna liv fram till Italienresan har skildrats i tv\xc3\xa5 amerikanska filmer, b\xc3\xa5da med titeln The Barretts of Wimpole Street. I filmen fr\xc3\xa5n 1934 spelades titelrollen av Norma Shearer och i filmen fr\xc3\xa5n 1951 spelade Jennifer Jones motsvarande roll.'