b'\n_START_ARTICLE_\nBin\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nBin har en l\xc3\xa5ng tunga som g\xc3\xb6r att de kan suga nektar fr\xc3\xa5n blommor. Vardera antennen best\xc3\xa5r av 13 segment hos hannar och 12 hos honor. Som alla steklar har de tv\xc3\xa5 par insektsvingar. Det bakre paret \xc3\xa4r det mindre. Hos n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 arter har ett k\xc3\xb6n eller en kast relativt korta vingar som g\xc3\xb6r flygning sv\xc3\xa5r eller om\xc3\xb6jlig, men de \xc3\xa4r aldrig vingl\xc3\xb6sa. Det minsta biet \xc3\xa4r Trigona minima, ett gaddl\xc3\xb6st bi vars arbetare \xc3\xa4r omkring 2.1\xc2\xa0mm l\xc3\xa5nga. Det st\xc3\xb6rsta biet \xc3\xa4r Megachile pluto, i familjen buksamlarbin (Megachilidae), vars honor kan bli 39\xc2\xa0mm l\xc3\xa5nga.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nBin \xc3\xa4r anpassade f\xc3\xb6r att leva p\xc3\xa5 nektar och pollen. De kan vara solit\xc3\xa4ra eller leva i mer eller mindre avancerade bisamh\xc3\xa4llen. M\xc3\xa5nga arter \xc3\xa4r snyltbin som lever p\xc3\xa5 mat som andra bin har samlat ihop.\n_START_SECTION_\nSociala bin\n_START_PARAGRAPH_\nTill eusociala bin h\xc3\xb6r framf\xc3\xb6rallt vissa arter i familjen l\xc3\xa5ngtungebin (Apidae), men \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga arter i andra familjer, som bland annat v\xc3\xa4gbin (Halictidae) och smalbin. De flesta individerna i ett bisamh\xc3\xa4lle \xc3\xa4r arbetsbin, honor som normalt inte f\xc3\xa5r n\xc3\xa5gon avkomma. De har \xc3\xa4ggstockar precis som drottningen, men normalt kan de inte para sig, och kan d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r endast l\xc3\xa4gga obefruktade \xc3\xa4gg, som alltid utvecklas till hanar. Drottningen undertrycker dessutom p\xc3\xa5 olika s\xc3\xa4tt deras f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga till \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggning. Humlorna \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 eusociala bi d\xc3\xa4r endast drottningarna \xc3\xb6vervintrar. Det vanliga honungsbiet \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 ett bi d\xc3\xa4r hela bisamh\xc3\xa4llet \xc3\xb6vervintrar genom att bina grupperar sig i en klump. Bina turas om att vara ytterst i klotet och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt h\xc3\xa5ller de v\xc3\xa4rmen. Hos honungsbina d\xc3\xb6r dock hanen i samband med parningen (och de som inte parat sig d\xc3\xb6das av arbetarna p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten), s\xc3\xa5 det \xc3\xa4r endast drottningen och arbetarna som \xc3\xb6vervintrar.\n_START_SECTION_\nSolit\xc3\xa4ra bin\n_START_PARAGRAPH_\nSolit\xc3\xa4ra bin har ingen drottning, utan alla honor \xc3\xa4r fertila. Honan sk\xc3\xb6ter bobyggandet och insamlingen av nektar och pollen sj\xc3\xa4lv, \xc3\xa4ven om de ofta lever tillsammans i kolonier. N\xc3\xa4r hon lagt upp ett n\xc3\xa4ringsf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d i \xc3\xa4ggcellerna l\xc3\xa4gger hon \xc3\xa4gg i dem. Efter att \xc3\xa4gget kl\xc3\xa4ckts \xc3\xa4ter larven av detta f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d, utvecklas och f\xc3\xb6rpuppar sig. En ny generation fortplantningsdugliga individer kommer d\xc3\xa4refter fram.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsvar\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta bina anv\xc3\xa4nder sig av sin gadd f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara sig, men det finns \xc3\xa4ven bin med tillbakabildad gadd. Den \xc3\xa4r egentligen en omvandlad \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggare, som f\xc3\xb6rlorat sin ursprungliga anv\xc3\xa4ndning (\xc3\xa4ggen kommer ut vid gaddens bas). Detta inneb\xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 att endast honorna (drottning och arbetare hos sociala bin) har gadd. En del sorts bin har utvecklat extraordin\xc3\xa4ra metoder f\xc3\xb6r att neutralisera sina motst\xc3\xa5ndare. En asiatisk art, \xc3\xb6stasiatiskt bi, anv\xc3\xa4nder sin kroppsv\xc3\xa4rme f\xc3\xb6r att med hj\xc3\xa4lp av kolonin v\xc3\xa4rma en motst\xc3\xa5ndare till d\xc3\xb6ds._NEWLINE_Gadden hos honungsbinas arbetare har kraftiga hullingar, s\xc3\xa5 att biet inte kan dra ut den efter att det har stuckit ett st\xc3\xb6rre djur som ett d\xc3\xa4ggdjur. N\xc3\xa4r biet flyger iv\xc3\xa4g slits gadden och en del av bakkroppen d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r loss fr\xc3\xa5n biet, som kort d\xc3\xa4refter d\xc3\xb6r av skadorna. I geng\xc3\xa4ld kommer gadden \xe2\x80\x93 till stort besv\xc3\xa4r f\xc3\xb6r offret \xe2\x80\x93 att forts\xc3\xa4tta pumpa ner gift i sticks\xc3\xa5ret. Hos honungsbina skickar gadden dessutom ut doft\xc3\xa4mnen i luften som larmar de andra i bisamh\xc3\xa4llet och f\xc3\xa5r \xc3\xa4ven dem att g\xc3\xa5 till anfall.\n_START_SECTION_\nPredatorer\n_START_PARAGRAPH_\nBin \xc3\xa4r f\xc3\xa5geln bi\xc3\xa4tares, Merops apiasters favoritf\xc3\xb6da. Ett annat exempel p\xc3\xa5 djur som \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r att livn\xc3\xa4ra sig p\xc3\xa5 bin \xc3\xa4r bivargen, en insekt som h\xc3\xb6r till ordningen steklar. B\xc3\xa5lgetingen och sammetsgetingen tillh\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 gruppen.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nBin utg\xc3\xb6r \xc3\xb6verfamiljen Apoidea, som delas in i 9 familjer. Binas inb\xc3\xb6rdes sl\xc3\xa4ktskap visas i diagrammet nedan._NEWLINE_--+-------- Stenotritidae_NEWLINE_  |_NEWLINE_  +-------- V\xc3\xa4gbin (Halictidae)_NEWLINE_  |_NEWLINE_  +--+----- Gr\xc3\xa4vbin (Andrenidae)_NEWLINE_  |  |_NEWLINE_  |  +----- Korttungebin (Colletidae)_NEWLINE_  |_NEWLINE_  +--+----- Sommarbin (Melittidae)_NEWLINE_     |_NEWLINE_     +----- Dasypodaidae_NEWLINE_     |_NEWLINE_     +----- Meganomiidae_NEWLINE_     |_NEWLINE_     +--+-- Buksamlarbin (Megachilidae)_NEWLINE_        |_NEWLINE_        +-- L\xc3\xa5ngtungebin (Apidae)_NEWLINE_Nya forskningsr\xc3\xb6n har visat att bin \xc3\xa4r en specialisering av steklar i \xc3\xb6verfamiljen rovsteklar (Sphecoidea) vilket g\xc3\xb6r att Sphecoidea \xc3\xa4r parafyletisk. Numera brukar man d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ofta inkludera rovsteklarna i Apoidea. I denna utvidgade \xc3\xb6verfamilj placeras bina i en egen monofyletisk grupp som kallas Anthophila eller Apiformes. Enligt diagrammet nedan._NEWLINE_--+------------ Heterogynidae_NEWLINE_  |_NEWLINE_  +--+--------- Kackerlackesteklar (Ampulicidae)_NEWLINE_     |_NEWLINE_     +--+------ Sphecidae_NEWLINE_        |_NEWLINE_        +--+--- Crabronidae_NEWLINE_           |_NEWLINE_           +--- Bin (Anthophila eller Apiformes)_NEWLINE_Man k\xc3\xa4nner till omkring 20\xc2\xa0000 arter av bin i sju till nio k\xc3\xa4nda familjer, \xc3\xa4ven om m\xc3\xa5nga \xc3\xa4r obeskrivna och det faktiska antalet f\xc3\xb6rmodligen \xc3\xa4r h\xc3\xb6gre.\n_START_SECTION_\nUtbredning och f\xc3\xb6rekomst\n_START_PARAGRAPH_\nBin finns p\xc3\xa5 alla kontinenter f\xc3\xb6rutom Antarktis, i varje habitat p\xc3\xa5 planeten som inneh\xc3\xa5ller insektspollinerade g\xc3\xb6mfr\xc3\xb6v\xc3\xa4xter. Medlemmar ur familjen v\xc3\xa4gbin (Halictidae) \xc3\xa4r den vanligaste bisorten p\xc3\xa5 det norra halvklotet, \xc3\xa4ven om de \xc3\xa4r sm\xc3\xa5 och ofta misstas f\xc3\xb6r getingar eller flugor._NEWLINE_Antalet arter i Sverige uppg\xc3\xa5r till n\xc3\xa4rmare tre hundra. Se Lista \xc3\xb6ver Sveriges bin.'