b'\n_START_ARTICLE_\nEarl Warren\n_START_PARAGRAPH_\nEarl Warren, f\xc3\xb6dd 19 mars 1891 i Los Angeles, Kalifornien, d\xc3\xb6d 9 juli 1974 i Washington, D.C., var en amerikansk politiker och jurist som var guvern\xc3\xb6r f\xc3\xb6r delstaten Kalifornien 1943-1953 och chefsdomare i USA:s h\xc3\xb6gsta domstol 1953-1969. Warren \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r att ha varit ordf\xc3\xb6rande i, och givit namn \xc3\xa5t, den kommission som tillsatts f\xc3\xb6r att utreda mordet p\xc3\xa5 USA:s president John F. Kennedy 1963 - Warrenkommissionen.\n_START_SECTION_\nTidigt liv och karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nEarl Warren f\xc3\xb6ddes i Los Angeles som son till den norskf\xc3\xb6dde Matt Warren och den svensk\xc3\xa4ttade Christine "Crystal" Hernlund. Warren v\xc3\xa4xte upp i Bakersfield, Kalifornien d\xc3\xa4r han gick i high school. 1914 tog han sin juristexamen och blev samma \xc3\xa5r medlem av delstatens advokatsamfund._NEWLINE_Han arbetade i privata advokatfirmor i San Francisco-omr\xc3\xa5det och blev sedan distrikts\xc3\xa5klagare f\xc3\xb6r Alameda County 1925 n\xc3\xa4r hans f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare avgick. 1939 blev han justitieminister f\xc3\xb6r delstaten Kalifornien._NEWLINE_Warren gifte sig med den svensk\xc3\xa4ttade Nina Palmquist Meyers med vilken han fick sex barn.\n_START_SECTION_\nGuvern\xc3\xb6r f\xc3\xb6r delstaten Kalifornien, 1943-1953\n_START_PARAGRAPH_\n1942 valdes Warren till Kaliforniens guvern\xc3\xb6r efter att ha besegrat den sittande guvern\xc3\xb6ren Culbert Olson som han hade anklagat f\xc3\xb6r att vara alltf\xc3\xb6r v\xc3\xa4nstervriden. Han omvaldes 1946 d\xc3\xa4r han vann inte bara det republikanska prim\xc3\xa4rvalet utan \xc3\xa4ven de demokratiska och progressiva prim\xc3\xa4rvalen. Han omvaldes i november 1950 ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 guvern\xc3\xb6rsposten som republikan. Hans demokratiske motkandidat den g\xc3\xa5ngen var den avlidne presidenten Franklin Roosevelts son, James Roosevelt._NEWLINE_Som guvern\xc3\xb6r st\xc3\xb6dde han under andra v\xc3\xa4rldskriget interneringen av de japanskf\xc3\xb6dda amerikanarna misst\xc3\xa4nkta f\xc3\xb6r illojalitet med sitt nya hemland, n\xc3\xa5got som han l\xc3\xa4r ha \xc3\xa5ngrat. Efter kriget byggde Warren upp infrastrukturen och universitetsv\xc3\xa4sendet i delstaten._NEWLINE_1948 blev han republikanernas vicepresidentkandidat tillsammans med New York-guvern\xc3\xb6ren Thomas Dewey. De f\xc3\xb6rlorade dock valet mot demokraternas kandidater Harry Truman och Alben Barkley._NEWLINE_1952 f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Warren bli republikanernas kandidat till presidentposten men f\xc3\xb6rlorade nomineringen till Dwight D. Eisenhower som uts\xc3\xa5g Warrens politiske fiende Richard Nixon till sin parh\xc3\xa4st. Warren ans\xc3\xa5g att Nixon hade huggit honom i ryggen genom att leverera Kaliforniendelegationen till Eisenhower och blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r alltmer kritisk till Nixon.\n_START_SECTION_\nWarrendomstolen, 1953-1969\n_START_PARAGRAPH_\nPresident Eisenhower hade planer p\xc3\xa5 att g\xc3\xb6ra Warren antingen till inrikesminister eller riks\xc3\xa5klagare. Eisenhower best\xc3\xa4mde sig f\xc3\xb6r det senare och skulle offentligg\xc3\xb6ra detta - men d\xc3\xa5 dog pl\xc3\xb6tsligt den sittande chefsdomaren Fred Vinson. Earl Warren verkade som klippt och skuren f\xc3\xb6r posten._NEWLINE_Men han var dock inte den ende kandidaten som chefsdomare. Eisenhower t\xc3\xa4nkte ge den sittande utrikesministern John Foster Dulles en chans. Dulles hade n\xc3\xa4mligen tj\xc3\xa4nstgjort som bolagsadvokat innan han gav sig in i utrikespolitiken. Presidenten tyckte dock att Dulles var f\xc3\xb6r gammal. Fler t\xc3\xa4nkbara kandidater var HD-domaren Harold Burton, dennes kollega Robert Jackson, f\xc3\xb6rre presidentkandidaten John W. Davis, chefsdomaren i New Jerseys H\xc3\xb6gsta Domstol Arthur Vanderbilt eller den federale distriktsdomaren Orrie Phillips._NEWLINE_Han beslutade sig till sist f\xc3\xb6r att utn\xc3\xa4mna Warren, men st\xc3\xb6tte p\xc3\xa5 motst\xc3\xa5nd i form av ordf\xc3\xb6randen i senatens justitieutskott, William "Wild Bill" Langer, som h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 godk\xc3\xa4nnandet av Warren fram till v\xc3\xa5ren 1954. Till dess blev Warren utsedd till domstolen som ett tillf\xc3\xa4lligt f\xc3\xb6rordnande n\xc3\xa4r senaten inte var i session, ett s\xc3\xa5 kallat recess appointment. Eisenhower p\xc3\xa5st\xc3\xa5s ha sagt senare att utn\xc3\xa4mningen av Warren var det v\xc3\xa4rsta misstag han gjorde som president._NEWLINE_Vid domstolen var han under \xc3\xa5ren 1953 till 1969 delaktig i flera lag\xc3\xa4ndringar; s\xc3\xa5som Hernandez vs Texas 1954, som gav mexikanska amerikaner r\xc3\xa4tt att sitta i juryer och Miranda vs Arizona fr\xc3\xa5n 1966 som etablerade brottsmisst\xc3\xa4nktas r\xc3\xa4tt att bli upplysta om sina r\xc3\xa4ttigheter och sin r\xc3\xa4tt till f\xc3\xb6rsvarsadvokat._NEWLINE_Men inget domslut var s\xc3\xa5 kontroversiellt som Brown vs Board of Education 1954. Detta slog ner p\xc3\xa5 rassegregationen i skolv\xc3\xa4sendet och d\xc3\xa4rmed den juridiska doktrinen "\xc3\xa5tskilda men j\xc3\xa4mlika" fr\xc3\xa5n Melville W. Fullers dagar som f\xc3\xb6rfattningsvidrig._NEWLINE_I sitt domslut sa Warrendomstolen att Vi anser h\xc3\xa4nf\xc3\xb6r att i systemet med ett offentligt skolv\xc3\xa4sende att det inte finns n\xc3\xa5gon plats f\xc3\xb6r doktrinen "\xc3\xa5tskilda men j\xc3\xa4mlika". Skilda undervisningslokaler f\xc3\xb6r svarta och vita \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r icke j\xc3\xa4mlika_NEWLINE_Det gav honom f\xc3\xb6ga st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n president Eisenhower som ville h\xc3\xa5lla en "medelv\xc3\xa4g mellan extremister" b\xc3\xa5de fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6ger och v\xc3\xa4nster. Men detta domslut liksom andra liberala dito gav honom till slut st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n demokrater s\xc3\xa5som John F Kennedy och Lyndon B. Johnson._NEWLINE_Han var glad att efter Kennedys seger i presidentvalet 1960 f\xc3\xa5 f\xc3\xb6restava presidenteden f\xc3\xb6r den unge demokraten vilken Warren kom v\xc3\xa4l \xc3\xb6verens med. Det p\xc3\xa5st\xc3\xa5s att Kennedy och Warren hade suttit och fnittrat tillsammans n\xc3\xa4r nyheten om Nixons nederlag i det kaliforniska guvern\xc3\xb6rsvalet 1962 blivit k\xc3\xa4nt. Hans f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att ge medborgarr\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4mpar samt p\xc3\xa5st\xc3\xa5dda kommunister och brottslingar "a benefit of a doubt" gladde v\xc3\xa4nsterliberaler men gjorde samtidigt sydstatare uppretade som kr\xc3\xa4vde att Warren skulle st\xc3\xa4llas inf\xc3\xb6r riksr\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nUtredningen av Kennedy-mordet\n_START_PARAGRAPH_\nEfter mordet p\xc3\xa5 president John F. Kennedy bads Warren av president Johnson att bli ordf\xc3\xb6rande i den kommission som skulle utreda d\xc3\xa5det (en annan av medlemmarna var den blivande presidenten Gerald Ford). Warrenkommissionens slutsats blev att Lee Harvey Oswald ensam hade avlossat 3 kulor fr\xc3\xa5n sin arbetsplats Texas School Book Depository och att det sista skottet varit d\xc3\xb6dande. Oswald skulle enligt utfallet inte heller haft n\xc3\xa5gon medbrottsling i f\xc3\xb6rberedelserna. Allt detta ifr\xc3\xa5gasattes genast av en majoritet av det amerikanska folket som menade att m\xc3\xa5nga fakta i m\xc3\xa5let hemligh\xc3\xb6lls. Konspirationsteoretiker runt om i v\xc3\xa4rlden v\xc3\xa4nder sig fortfarande mot utslaget fr\xc3\xa5n denna kommission.'