b'\n_START_ARTICLE_\nKoh\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nKoh\xc3\xa4ren (eng. coherer, av koherens), f\xc3\xb6rsta anordning som kunde detektera radiosignaler f\xc3\xb6r tr\xc3\xa5dl\xc3\xb6s telegrafi. Den utnyttjar att den h\xc3\xb6ga elektriska resistansen i l\xc3\xb6st metallsp\xc3\xa5n sjunker kraftigt n\xc3\xa4r det uts\xc3\xa4tts f\xc3\xb6r radiofrekvent v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6m. Sp\xc3\xa5net blir d\xc3\xa5 samordnat, koherent. Koh\xc3\xa4ren var grundstenen i de allra f\xc3\xb6rsta radiomottagarna fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1895 och dominerade ungef\xc3\xa4r tio \xc3\xa5r fram\xc3\xa5t. Sedan kom elektronr\xc3\xb6r och kristaller som b\xc3\xa5da kunde l\xc3\xb6sa koh\xc3\xa4rens uppgift p\xc3\xa5 ett betydligt b\xc3\xa4ttre s\xc3\xa4tt och \xc3\xa4ven demodulera radiosignalers amplitudf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar s\xc3\xa5 att tal och musik kunde \xc3\xa5terges.\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nAv olika beskrivningar framg\xc3\xa5r att b\xc3\xa5de en liksp\xc3\xa4nning och en v\xc3\xa4xelsp\xc3\xa4nning kan f\xc3\xa5 koh\xc3\xa4ren att b\xc3\xb6rja leda. Hur h\xc3\xb6g sp\xc3\xa4nning som kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 effekt beror troligen p\xc3\xa5 koh\xc3\xa4rens l\xc3\xa4ngd och inneh\xc3\xa5ll. M\xc3\xb6jligen \xc3\xa4r den k\xc3\xa4nsligare f\xc3\xb6r v\xc3\xa4xelsp\xc3\xa4nning \xc3\xa4n liksp\xc3\xa4nning. Vissa beskrivningar anger att den ocks\xc3\xa5 reagerar p\xc3\xa5 elektromagnetiska v\xc3\xa5gor som inte tillf\xc3\xb6rs via koh\xc3\xa4rens tv\xc3\xa5 anslutningsledare, men det \xc3\xa4r troligt att s\xc3\xa5dana v\xc3\xa5gor \xc3\xa4nd\xc3\xa5 f\xc3\xa5ngas upp av anslutningsledarna och \xc3\xa5tminstone delvis n\xc3\xa5r sp\xc3\xa5net via dem._NEWLINE_Det finns olika uppfattningar om hur sj\xc3\xa4lva effekten uppkommer. N\xc3\xa5gra anser att den \xc3\xb6kande ledningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan kan f\xc3\xb6rklaras med elektrostatisk attraktion. Andra anser att sp\xc3\xa4nningen ger upphov till mikroskopiska ljusb\xc3\xa5gar mellan kornen som skapar mycket sm\xc3\xa5 svetsf\xc3\xb6rbindelser. Sir Oliver Lodge, mannen som gav koh\xc3\xa4ren sitt namn, lanserade svetshypotesen. Effekten liknas ibland vid den ober\xc3\xa4kneliga ledningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan i en kall\xc3\xb6dning._NEWLINE_Marconi f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade koh\xc3\xa4rens prestanda v\xc3\xa4sentligt. Vid 1900-talets b\xc3\xb6rjan hade hans koh\xc3\xa4rer 95\xc2\xa0% nickelfilsp\xc3\xa5n och 5\xc2\xa0% silverfilsp\xc3\xa5n. Sp\xc3\xa5net l\xc3\xa5g l\xc3\xb6st i ett smalt, lufttomt glasr\xc3\xb6r mellan tv\xc3\xa5 alldeles sl\xc3\xa4ta silverpluggar som legerats med kvicksilver. R\xc3\xb6ret h\xc3\xb6lls horisontellt s\xc3\xa5 att sp\xc3\xa5net n\xc3\xa5dde b\xc3\xa4gge silverpluggarna. Vakuumet skyddade metallerna fr\xc3\xa5n att oxideras._NEWLINE_Ibland anv\xc3\xa4ndes pluggar som hade den inre ytan snedskuren. D\xc3\xa5 kunde man variera r\xc3\xb6rets k\xc3\xa4nslighet genom att vrida p\xc3\xa5 det s\xc3\xa5 att sp\xc3\xa5nstr\xc3\xa4ngens effektiva l\xc3\xa4ngd \xc3\xa4ndrades._NEWLINE_Koh\xc3\xa4ren kopplas mellan antenn och jord, g\xc3\xa4rna efter en avst\xc3\xa4mbar resonanskrets d\xc3\xa4r man kan v\xc3\xa4lja ut vilken v\xc3\xa5gl\xc3\xa4ngd som ska tas emot. Ett batteri l\xc3\xa4gger samtidigt en sp\xc3\xa4nning \xc3\xb6ver koh\xc3\xa4ren. Batterisp\xc3\xa4nningen \xc3\xa4r f\xc3\xb6r l\xc3\xa5g f\xc3\xb6r att sj\xc3\xa4lv kunna l\xc3\xb6sa ut koh\xc3\xa4ren, men den kan driva ett rel\xc3\xa4 n\xc3\xa4r en inkommande radiosignal f\xc3\xa5r koh\xc3\xa4ren att b\xc3\xb6rja leda. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rks den svaga impulsen fr\xc3\xa5n antennen s\xc3\xa5 att ett par h\xc3\xb6rlurar som avger klickljud,  en summer eller en skrivanordning kan anslutas._NEWLINE_N\xc3\xa4r koh\xc3\xa4ren v\xc3\xa4l b\xc3\xb6rjat leda, beh\xc3\xa5ller den sitt ledande tillst\xc3\xa5nd tills den skakas om. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r har flera olika metoder f\xc3\xb6r automatisk omskakning utvecklats. En vanlig metod var att varje g\xc3\xa5ng koh\xc3\xa4ren b\xc3\xb6rjar leda och rel\xc3\xa4et sl\xc3\xa5r till, ger rel\xc3\xa4et koh\xc3\xa4ren en knackning s\xc3\xa5 att ledningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5gan upph\xc3\xb6r igen. Om radiosignalen finns kvar, b\xc3\xb6rjar koh\xc3\xa4ren \xc3\xa5ter leda och f\xc3\xa5r d\xc3\xa5 \xc3\xa4nnu en knackning. Koh\xc3\xa4ren och rel\xc3\xa4et fungerar d\xc3\xa5 tillsammans som en summer som surrar i takt med de mottagna morsesignalerna._NEWLINE_Eftersom koh\xc3\xa4ren hela tiden m\xc3\xa5ste \xc3\xa5terst\xc3\xa4llas mekaniskt, kunde den inte \xc3\xa5terge s\xc3\xa4rskilt snabb telegrafi. S\xc3\xa4nde man f\xc3\xb6r fort, kunde korta teckendelar komma bort om de sammanf\xc3\xb6ll med en \xc3\xa5terst\xc3\xa4llning och det kunde ocks\xc3\xa5 bli sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r mottagaren att skilja p\xc3\xa5 kort och l\xc3\xa5ng.\n_START_SECTION_\nUtveckling\n_START_PARAGRAPH_\nEn vidareutveckling av koh\xc3\xa4ren var kvicksilverkoh\xc3\xa4ren. Den bestod av en liten sk\xc3\xa5l av metall som inneh\xc3\xb6ll kvicksilver med en mycket tunn oljefilm flytande ovanp\xc3\xa5. En liten metallskiva var upph\xc3\xa4ngd \xc3\xb6ver ytan. Med en justerskruv kunde skivan s\xc3\xa4nkas ner s\xc3\xa5 att den nuddade oljefilmen med ett litet tryck men utan att f\xc3\xa5 direktkontakt med kvicksilvret. Vid radiosignal br\xc3\xb6ts oljefilmen och elektrisk kontakt uppstod med kvicksilvret, men n\xc3\xa4r signalen f\xc3\xb6rsvann, \xc3\xa5tertog oljan sin plats av sig sj\xc3\xa4lv och metallskivan isolerades igen.'