b'\n_START_ARTICLE_\nKommunala utj\xc3\xa4mningssystemet\n_START_SECTION_\nKommunala utj\xc3\xa4mningssystemet\n_START_PARAGRAPH_\nDet kommunala utj\xc3\xa4mningssystemet grundar sig i r\xc3\xa4tten f\xc3\xb6r samtliga svenska kommuner att ha m\xc3\xb6jligheten att tillhandah\xc3\xa5lla en likv\xc3\xa4rdig service f\xc3\xb6r sina kommunmedborgare, oavsett f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar. Det finns ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att kompensera kommuner vars investeringar f\xc3\xb6r \xc3\xb6kad produktion av kommunens n\xc3\xa4ringsliv ger skatteint\xc3\xa4kter som fr\xc3\xa4mst kommer andra ur boendesynpunkt mer attraktiva grannkommuner till godo. _NEWLINE_Systemet finansieras huvudsakligen av staten och till en liten del direkt av kommunerna. Av totalt knappt 66 miljarder i bidrag till kommunerna under 2015 finansieras cirka 3,2 miljarder av kommunerna och cirka 63,7 miljarder av staten. Malm\xc3\xb6 \xc3\xa4r den kommun som f\xc3\xa5r i s\xc3\xa4rklass mest i det kommunala utj\xc3\xa4mningssystemet, cirka 4,4 miljarder (cirka 14\xc2\xa0000 kr/inv) 2015, d\xc3\xa4r ca 25 procent av kommunens samlade int\xc3\xa4kter utg\xc3\xb6rs av kommunala utj\xc3\xa4mningsbidrag. Malm\xc3\xb6 \xc3\xa4r dock inte den kommun som tilldelas mest per inv\xc3\xa5nare. De kommuner som tilldelas mest per inv\xc3\xa5nare 2015 \xc3\xa4r Bjurholm (cirka 27\xc2\xa0000 kr/inv), Dorotea (27\xc2\xa0000 kr/inv), Vilhelmina (cirka 26\xc2\xa0000 kr/inv), \xc3\x85sele (cirka 26\xc2\xa0000 kr/inv), och Sorsele (cirka 25\xc2\xa0000 kr/inv). I genomsnitt utbetalas cirka 6\xc2\xa0400 kr/inv i Sverige. _NEWLINE_Kommuner tilldelas resurser beroende p\xc3\xa5 tre olika grunder. Dessa \xc3\xa4r inkomstutj\xc3\xa4mning (st\xc3\xb6rst del, och f\xc3\xb6resl\xc3\xa5s att i framtiden ers\xc3\xa4tta fler statliga bidrag), kostnadsutj\xc3\xa4mning och strukturbidrag (minst del, och f\xc3\xb6resl\xc3\xa5s minska ytterligare). Modellen har kritiserats f\xc3\xb6r att vara komplex._NEWLINE_2017 betalade 9 kommuner till utj\xc3\xa4mningssystemet, dessa var Danderyd, Solna, Liding\xc3\xb6, T\xc3\xa4by, Stockholm, Vellinge, Nacka, Lomma och Vaxholm.\n_START_SECTION_\nInkomstutj\xc3\xa4mning\n_START_PARAGRAPH_\nInkomstutj\xc3\xa4mning baseras p\xc3\xa5 en kommuns skattekraft, dvs beskattningsbar inkomst per inv\xc3\xa5nare. Kommuner med l\xc3\xa5g skattekraft f\xc3\xa5r bidrag upp till 95 procent av m\xc3\xa5let om 115 procent av medelskattekraften i riket. Kommuner med mer \xc3\xa4n 115 procent relativ skattekraft betalar upp till 80 procent av \xc3\xb6verskottet. Sammanlagt 15 kommuner betalar ut till staten p\xc3\xa5 grund sin h\xc3\xb6ga skattekraft. _NEWLINE_Huvuddelen av inkomstutj\xc3\xa4mningen utg\xc3\xb6rs av statliga bidrag. Total \xc3\xa4r utbetalningarna i detta system ca 65 miljarder kronor 2015 varav cirka 4,2 miljarder finansieras direkt av kommunerna. Observera dock att vissa kommuner som ber\xc3\xa4kningsm\xc3\xa4ssigt betalar till inkomstutj\xc3\xa4mningen, totalt i hela utj\xc3\xa4mningssystemet tilldelas bidrag d\xc3\xa5 bidraget i kostnadsutj\xc3\xa4mningen \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n kommunens kostnad i inkomstutj\xc3\xa4mningen. _NEWLINE_Kritiker mot det kommunala utj\xc3\xa4mningssystemet h\xc3\xa4vdar att inkomstutj\xc3\xa4mningen bryter mot svensk grundlag d\xc3\xa5 man i praktiken tar ut skatt f\xc3\xb6r annan kommuns verksamhet. Dessutom anses inkomstutj\xc3\xa4mningen vara tillv\xc3\xa4xth\xc3\xa4mmande d\xc3\xa5 incitamenten f\xc3\xb6rsvinner eftersom "rika" kommuner inte f\xc3\xa5r beh\xc3\xa5lla nya medel som inf\xc3\xb6rskaffats genom ekonomisk tillv\xc3\xa4xt i kommunen.\n_START_SECTION_\nKostnadsutj\xc3\xa4mning\n_START_PARAGRAPH_\nKostnadsutj\xc3\xa4mningen syftar till att kompensera f\xc3\xb6r op\xc3\xa5verkbara strukturella kostnadsskillnader som kan bero p\xc3\xa5 demografi, geografi eller socioekonomiska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar. Kostnadsutj\xc3\xa4mningen finansieras enbart genom omf\xc3\xb6rdelning mellan kommuner, och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r statsfinansiellt neutral. Exempelvis kompenseras kommuner som p\xc3\xa5 grund av \xc3\xa5ldersstrukturen \xc3\xa4r skyldiga att erbjuda \xc3\xa4ldreomsorg och barnomsorg till m\xc3\xa5nga personer eller orter.\n_START_SECTION_\nStrukturbidrag\n_START_PARAGRAPH_\nStrukturbidraget,  som syftar till att st\xc3\xa4rka kommuner och landsting med en liten befolkning och/eller problem p\xc3\xa5 arbetsmarknaden.  Strukturbidraget finansieras av staten. Glesbygskommuner, fr\xc3\xa4mst i norr, \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre mottagare av strukturutj\xc3\xa4mningsbidrag._NEWLINE_Sammantaget \xc3\xa4r ur statsfinansiell synvinkel endast detta bidrag begr\xc3\xa4nsat. Totalt \xc3\xa4r kostnaden 2015 f\xc3\xb6r detta bidrag, tillsammans med inf\xc3\xb6randebidraget och regleringsbidraget, cirka 2,3 miljarder kronor.'