b'\n_START_ARTICLE_\nSchlesiska krigen\n_START_PARAGRAPH_\nSchlesiska krigen kallas de tre krig, som 1740-1763 f\xc3\xb6rdes mellan Preussen och \xc3\x96sterrike om besittningen av den f\xc3\xb6rut \xc3\xb6sterrikiska provinsen Schlesien.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta schlesiska kriget (1740-42)\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r kejsar Karl VI, den siste manlige \xc3\xa4ttlingen av huset Habsburg, avled (1740), fann Preussens unge \xc3\xa4relystne kung, Fredrik II, tiden vara inne att f\xc3\xb6rverkliga de mot Schlesien riktade er\xc3\xb6vringsplaner, som sedan l\xc3\xa4nge sysselsatte honom. Utan krigsf\xc3\xb6rklaring inryckte han 16 december 1740 i Schlesien i spetsen f\xc3\xb6r 30 000 man; utan st\xc3\xb6rre sv\xc3\xa5righeter besattes hela landet; endast n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 f\xc3\xa4stningar h\xc3\xb6ll st\xc3\xa5nd. Samtidigt med inryckningen l\xc3\xa4t Fredrik II i Wien framst\xc3\xa4lla sina fordringar: mot Schlesiens avtr\xc3\xa4delse var han bland annat beredd att vid det stundande kejsarvalet ge sin r\xc3\xb6st \xc3\xa5t Maria Teresias make Frans Stefan av Lothringen. Men Maria Teresia besl\xc3\xb6t att ta upp kampen och s\xc3\xa4nde en h\xc3\xa4r under Neipperg till Schlesien. H\xc3\xa4rarna m\xc3\xb6ttes i slaget vid Mollwitz 10 april 1741. Det \xc3\xb6sterrikiska kavalleriet var det preussiska \xc3\xb6verl\xc3\xa4gset, och kungen sj\xc3\xa4lv ans\xc3\xa5g redan slaget f\xc3\xb6rlorat, d\xc3\xa5 hans infanteri under Schwerins ledning bragte segern i preussarnas h\xc3\xa4nder. Fredrik II erbj\xc3\xb6d \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rlikning, denna g\xc3\xa5ng genom brittisk bemedling. D\xc3\xa5 han \xc3\xa5nyo avvisades, sl\xc3\xb6t han (5 juni) f\xc3\xb6rbund med Frankrike, d\xc3\xa4r anti\xc3\xb6sterrikiska str\xc3\xb6mningar, s\xc3\xa4rskilt efter Mollwitzslaget, tagit \xc3\xb6verhand. En fransk arm\xc3\xa9 ryckte in i Tyskland. Kurfurstarna av Bayern och Sachsen grep ocks\xc3\xa5 till vapen och inryckte i \xc3\x96sterrike och B\xc3\xb6hmen. I sin isolering (Ryssland var sysselsatt av krig med Sverige och inre oroligheter, Storbritannien av krig med Spanien) m\xc3\xa5ste Maria Teresia ge efter, Fredrik II, som misstrodde sina bundsf\xc3\xb6rvanter, kom henne till m\xc3\xb6tes, och 9 oktober 1741 undertecknades det hemliga stillest\xc3\xa5ndsf\xc3\xb6rdraget i Klein-Schnellendorf, som gav st\xc3\xb6rre delen av Schlesien \xc3\xa5t Preussen och skulle s\xc3\xa4tta Maria Teresia i tillf\xc3\xa4lle att med st\xc3\xb6rre kraft v\xc3\xa4nda sig mot sina \xc3\xb6vriga fiender. Men d\xc3\xa5 dessa samtidigt er\xc3\xb6vrade Prag, \xc3\xa5ngrade sig Fredrik II, grep \xc3\xa4n en g\xc3\xa5ng till vapen och f\xc3\xb6ll in i M\xc3\xa4hren. Fr\xc3\xa5n detta f\xc3\xb6retag (vari ocks\xc3\xa5 franska och sachsiska trupper deltagit) \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren 1742 f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta en ny \xc3\xb6sterrikisk h\xc3\xa4r, som under Maria Teresias sv\xc3\xa5ger Karl Alexander av Lothringen skickats emot honom. Den seger, som han vann \xc3\xb6ver denna, slaget vid Chotusitz i B\xc3\xb6hmen den 17 maj, begagnade han f\xc3\xb6r att \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng inleda underhandlingar; det sista f\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get hade ytterligare sk\xc3\xa4rpt hans misstro mot Frankrike, dess milit\xc3\xa4ra prestationsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga (under den nye \xc3\xb6verbef\xc3\xa4lhavaren Victor Fran\xc3\xa7ois de Broglie) s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som dess f\xc3\xb6rbundstrohet. Resultatet blev en preussisk-\xc3\xb6sterrikisk separatfred, prelimin\xc3\xa4rt avslutad i Breslau 11 juni 1742 och bekr\xc3\xa4ftad i Berlin 28 juli samma \xc3\xa5r. Preussen erh\xc3\xb6ll st\xc3\xb6rre delen av Schlesien (se d.o.) j\xc3\xa4mte det b\xc3\xb6miska grevskapet Glatz.\n_START_SECTION_\nAndra schlesiska kriget (1744-45)\n_START_PARAGRAPH_\nDe framg\xc3\xa5ngar, som Maria Teresia vann i den fortsatta kampen med Frankrike och Bayern (vars kurfurste 1742 valts till tysk-romersk kejsare under namn av Karl VII), och i synnerhet de nya f\xc3\xb6rbindelser, som hon under loppet av 1743 kn\xc3\xb6t bland annat med Storbritannien, Nederl\xc3\xa4nderna och Sachsen (f\xc3\xb6rdraget i Worms), k\xc3\xa4nde Fredrik II som ett mot den nya preussiska besittningen riktat hot. Det fredsbrott han med anledning h\xc3\xa4rav planerade f\xc3\xb6regicks denna g\xc3\xa5ng av omsorgsfulla diplomatiska f\xc3\xb6rberedelser. I f\xc3\xb6rbund med Frankrike (5 juni) och Bayern br\xc3\xb6t han i augusti 1744 in i B\xc3\xb6hmen med 80 000 man som "den tyske kejsarens och den tyska frihetens beskyddare". Prag f\xc3\xb6ll i september, men Karl Alexander av Lothringen ilade till fr\xc3\xa5n Elsass, och en sachsisk h\xc3\xa4r hotade Fredrik II i ryggen. Karl Alexander undvek \xc3\xb6ppen strid, men beredde dock den preussiska h\xc3\xa4ren s\xc3\xa5dana sv\xc3\xa5righeter, att den i december med stora f\xc3\xb6rluster m\xc3\xa5ste utrymma B\xc3\xb6hmen. Kort efter\xc3\xa5t dog Karl VII, hans son sl\xc3\xb6t fred, och Maria Teresia och hennes bundsf\xc3\xb6rvanter beredde sig att inte bara \xc3\xa5tervinna Schlesien, utan ocks\xc3\xa5 \xc3\xa5t Sachsen er\xc3\xb6vra delar av Brandenburg. En planerad \xc3\xb6sterrikisk-sachsisk inryckning i Schlesien avv\xc3\xa4rjde dock Fredrik II genom den lysande segern i slaget vid Hohenfriedberg 4 juni 1745, varefter han sj\xc3\xa4lv f\xc3\xb6ljde efter den retirerande fienden till B\xc3\xb6hmen. D\xc3\xa5 han p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten \xc3\xa5ter drog sig tillbaka, \xc3\xb6verraskades han av \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsna fientliga stridskrafter, men banade sig genom den blodiga segern i slaget vid Soor 30 september v\xc3\xa4g till Schlesien. Nu \xc3\xa4mnade Maria Teresia genom Lausitz rikta ett angrepp mot hj\xc3\xa4rtat av Preussen. Fredrik II skyndade d\xc3\xa5 till fr\xc3\xa5n Schlesien, slog en sachsisk k\xc3\xa5r i slaget vid Katholisch-Hennersdorf 23 november och tvang d\xc3\xa4rigenom Karl Alexander tillbaka till B\xc3\xb6hmen. Prins Leopold av Anhalt-Dessau vann en avg\xc3\xb6rande seger \xc3\xb6ver sachsarna i slaget vid Kesselsdorf 15 december, och Fredrik II int\xc3\xa5gade i Dresden. D\xc3\xa4r sl\xc3\xb6ts (25 december 1745) freden. Schlesiens avtr\xc3\xa4delse till Preussen bekr\xc3\xa4ftades, Fredrik II erk\xc3\xa4nde Maria Teresias make Frans I som tysk-romersk kejsare, och Sachsen fick betala en dryg krigsskadeers\xc3\xa4ttning.'