b'\n_START_ARTICLE_\nMeningspotential\n_START_PARAGRAPH_\nMeningspotential \xc3\xa4r en term inom socialsemiotiken f\xc3\xb6r den mening ett tecken (ord, gest, kl\xc3\xa4der, etc) kan ha i olika sociala sammanhang, vilket huvudsakligen best\xc3\xa4ms lexikalt, grammatiskt eller kulturellt. Meningspotential och affordance \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 samh\xc3\xb6riga begrepp inom multimodal teori. Begreppet inneb\xc3\xa4r att anv\xc3\xa4ndandet eller \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let av en resurs eller f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l ska uppn\xc3\xa5 ett f\xc3\xb6rutbest\xc3\xa4mt syfte._NEWLINE_Begreppet grundar sig p\xc3\xa5 sociala och kulturella erfarenheter vilka p\xc3\xa5verkar anv\xc3\xa4ndandet med f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l eller resurs (som exempelvis val av ord eller gest), vilkas betydelse best\xc3\xa4ms kulturellt. Resurserna (betydelsen av orden, gesterna, etc) anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r att tolka v\xc3\xa4rlden och f\xc3\xb6r att skapa en mening f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndaren. Anv\xc3\xa4ndandet och \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let av resurs eller f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l bygger \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 institutionella f\xc3\xb6reskrifter s\xc3\xa5som normer, regler och regleringar. Ett f\xc3\xb6rem\xc3\xa5ls anv\xc3\xa4ndande har i detta begrepp designats i f\xc3\xb6rhand eller har ett predestinerat anv\xc3\xa4ndande. Begreppet kan anv\xc3\xa4ndas tillsammans med affordance, vilket \xc3\xa4r motsattbegrepp till meningspotential som ist\xc3\xa4llet beskriver m\xc3\xb6jligheter som framtr\xc3\xa4der i samband med anv\xc3\xa4ndandet av resurs eller f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l ._NEWLINE_Exempel 1: Barnen sitter och gungar p\xc3\xa5 en gunga. En gungas meningspotential \xc3\xa4r att sitta och pendla fram och tillbaka p\xc3\xa5. Allts\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nds resursen/f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let till det predestinerade anv\xc3\xa4ndandet._NEWLINE_Exempel 2: En f\xc3\xb6r\xc3\xa4lder har k\xc3\xb6pt in ett nytt spel f\xc3\xb6r ett s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l till sitt barn. N\xc3\xa4r barnet spelar spelet blir det inte vad f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldern hade t\xc3\xa4nkt sig, utan barnen har hittat ett annat s\xc3\xa4tt att anv\xc3\xa4nda spelet p\xc3\xa5. Spelet uppfyller allts\xc3\xa5 inte det som var t\xc3\xa4nkt fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan utan anv\xc3\xa4nds ist\xc3\xa4llet utifr\xc3\xa5n begreppet affordance._NEWLINE_F\xc3\xb6rem\xc3\xa5l och resurs kan ha samma meningspotential men har olika l\xc3\xa4mplighetsomr\xc3\xa5den. Exempelvis kan en spade vara mer l\xc3\xa4mplig \xc3\xa4n en sked n\xc3\xa4r man gr\xc3\xa4ver. Eller en fotboll vara l\xc3\xa4mpligare att spela fotboll med \xc3\xa4n en ballong. De b\xc3\xa5da uppfyller sin meningspotential vilket \xc3\xa4r att gr\xc3\xa4va eller sparka p\xc3\xa5, men det ena f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let \xc3\xa4r l\xc3\xa4mpligare \xc3\xa4n det andra ._NEWLINE_En uppfattning \xc3\xa4r att barnens lek skapar f\xc3\xb6rem\xc3\xa5lets eller resursens mening genom leken och inte tv\xc3\xa4rt om. Ett exempel \xc3\xa4r d\xc3\xa5 att \xc3\xa4lgtornet blir en restaurang f\xc3\xb6r att barnet beh\xc3\xb6ver en restaurang, men det skulle \xc3\xa4ven kunna vara s\xc3\xa5 att \xc3\xa4lgtornet blir en restaurang f\xc3\xb6r att dess design inbjuder till det . \xc3\x84ven om resursens mening skapas genom lek eller att f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let inbjuder till en viss anv\xc3\xa4ndning, s\xc3\xa5 finns det normer och regler som styr med f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntningar kring resursen. Dessa kallas meningspotential i vilket f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l eller resurs f\xc3\xa5r sin mening som f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras med tiden med nya normer, regler och regleringar  ._NEWLINE_Exempel: \xc3\xa5r 2000 hade cykelf\xc3\xb6rr\xc3\xa5det meningpotentialen att f\xc3\xb6rvara cyklarna i. \xc3\x85r 2016 har f\xc3\xb6rr\xc3\xa5det meningpotentialen att fungera som en replokal. Allts\xc3\xa5 har regler h\xc3\xa4r \xc3\xa4ndras \xc3\xb6ver tid och vad som \xc3\xa4r anv\xc3\xa4nd som ett f\xc3\xb6rem\xc3\xa5ls \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras med dess samtid, milj\xc3\xb6, normer, v\xc3\xa4rden och regler._NEWLINE_M\xc3\xa4nniskor f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig st\xc3\xa4ndigt till egna, andras och gemensamma meningspotentialer i vilket det f\xc3\xa5r betydelse. Genom detta skapar sig individen en uppfattning och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else till sammanhanget utifr\xc3\xa5n v\xc3\xa4rderingar, normer och regler ect. som dominerar till situationen . Allts\xc3\xa5 p\xc3\xa5verkas individens identitet av det som dominerar i stunden och f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras med dessa . Det kan vara f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l, mimik eller gester ect som ing\xc3\xa5r i begreppet meningspotential . Meningspotential kan \xc3\xa4ven ses i text, bild, film, ljud, det vill s\xc3\xa4ga vad som kan uttryckas eller g\xc3\xb6ras med olika teckensystem. Alla dessa resurser b\xc3\xa4r olika m\xc3\xb6jligheter eller meningspotential. Det som avg\xc3\xb6r vilket teckensystem som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r vilket budskap som ska f\xc3\xb6rmedlas. Det har \xc3\xa4ven att g\xc3\xb6ra med vilka m\xc3\xb6jligheter och begr\xc3\xa4nsningar det tillt\xc3\xa4nkta teckensystemet har och vilken t\xc3\xa4nkt publik som \xc3\xa4r vald .'