b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Kirchhoff\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Robert Kirchhoff, f\xc3\xb6dd 12 mars 1824 i K\xc3\xb6nigsberg (nuvarande Kaliningrad), d\xc3\xb6d 17 oktober 1887 i Berlin, var en tysk fysiker._NEWLINE_Kirchhoff blev efter studier vid universitetet i K\xc3\xb6nigsberg 1847 docent i Berlin, 1850 extra ordinarie professor i Breslau, 1854 professor i fysik i Heidelberg och 1875 professor i Berlin. Hans unders\xc3\xb6kningar behandlade elektricitetsl\xc3\xa4ran, magnetismen, v\xc3\xa4rmeteorin, kroppars elasticitet och utvidgningsf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga med mera; det vill s\xc3\xa4ga att han arbetat inom de flesta d\xc3\xa5tida grenar av fysiken. \xc3\x85r 1859 formulerade han Kirchhoffs str\xc3\xa5lningslag. _NEWLINE_St\xc3\xb6rst uppseende har hans delvis tillsammans med Robert Wilhelm Bunsen utf\xc3\xb6rda unders\xc3\xb6kningar \xc3\xb6ver spektralanalysen tillvunnit sig, nedlagda i Untersuchungen \xc3\xbcber das Sonnenspektrum und die Spektren der Chemischen elemente (1861). Genom dessa unders\xc3\xb6kningar anses Kirchhoff och Bunsen ha grundlagt spektralanalysen. Av framst\xc3\xa5ende v\xc3\xa4rde \xc3\xa4r \xc3\xa4ven hans Vorlesungen \xc3\xbcber matematische Physik (1879\xe2\x80\x9394)._NEWLINE_\xc3\x85r 1847 formulerade Kirchhoff, mer av en tillf\xc3\xa4llighet, tv\xc3\xa5 lagar f\xc3\xb6r elektriska n\xc3\xa4t. Dessa b\xc3\xa5da lagar, Kirchhoffs str\xc3\xb6mlag resp. Kirchhoffs sp\xc3\xa4nningslag, utg\xc3\xb6r tillsammans med Ohms lag grunden f\xc3\xb6r hela den elektriska kretsteorin. _NEWLINE_Kirchhoff blev ledamot av preussiska vetenskapsakademien 1861, av ryska vetenskapsakademien 1862, av Royal Society of Edinburgh 1868, av American Academy of Arts and Sciences 1870, av Royal Society 1875 och av Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen 1884. Han tilldelades Rumfordmedaljen 1862, Davymedaljen 1877 och Matteuccimedaljen samma \xc3\xa5r samt Janssenmedaljen postumt 1887.'