b'\n_START_ARTICLE_\nVarbergs historia\n_START_PARAGRAPH_\nVarbergs historia g\xc3\xa5r tillbaka till medeltiden, d\xc3\xa5 Halland \xc3\xa4nnu tillh\xc3\xb6rde det danska riket, men det exakta \xc3\xa5rtalet f\xc3\xb6r stadens grundl\xc3\xa4ggande \xc3\xa4r inte k\xc3\xa4nt. Inte heller n\xc3\xa4r den fick stadsprivilegier \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt, men borgare i staden omn\xc3\xa4mns i Erikskr\xc3\xb6nikan \xc3\xa5r 1309, s\xc3\xa5 Varberg m\xc3\xa5ste ha blivit en stad i juridisk mening f\xc3\xb6re detta \xc3\xa5r. Vid denna tid hette staden Getak\xc3\xa4rr och l\xc3\xa5g omkring en kilometer norr om det nuvarande torget. Fr\xc3\xa5n Getak\xc3\xa4rr \xc3\xa5terst\xc3\xa5r endast Getak\xc3\xa4rrs kyrkoruin. _NEWLINE_P\xc3\xa5 ett v\xc3\xa5rdkasberg i n\xc3\xa4rheten av Getak\xc3\xa4rr anlade under 1200-talets sista decennier den danske stormannen Jacob Nielsen, greve av Norra Halland, en borg som skydd \xc3\xa5t sig sedan han lysts fredl\xc3\xb6s efter mordet p\xc3\xa5 kung Erik Klipping 1286. Borgen kom att f\xc3\xa5 namn efter v\xc3\xa5rdkasberget (vardhberg, "vaktberg"), vilket gett upphov till namnet Varberg, som ursprungligen endast avs\xc3\xa5g sj\xc3\xa4lva borgen. I b\xc3\xb6rjan av 1400-talet fick Getak\xc3\xa4rr/Varberg konkurrens av en ny stad, Ny Varberg, som grundats n\xc3\xa5gra kilometer norrut av oklara anledningar. Ny Varberg kom snart att helt konkurrera ut Getak\xc3\xa4rr/Varberg, som i slutet kallades Gamla Varberg._NEWLINE_Den medeltida borgen byggdes i slutet av 1500-talet och b\xc3\xb6rjan av 1600-talet till en f\xc3\xb6r tiden mycket modern f\xc3\xa4stningsanl\xc3\xa4ggning efter holl\xc3\xa4ndaren Hans van Stenwinkels ritningar, se Varbergs f\xc3\xa4stning. Efter att f\xc3\xa4stningen stod klar 1618 har den aldrig varit inblandad i n\xc3\xa5got slag eller krig._NEWLINE_Ny Varberg br\xc3\xa4ndes av svenskarna \xc3\xa5r 1612 under Kalmarkriget. Kung Kristian IV besl\xc3\xb6t d\xc3\xa5 att Varberg skulle flyttas. Staden \xc3\xa5teruppbyggdes efter en kunglig befallning \xc3\xa5r 1613 vid nuvarande Platsarna vid f\xc3\xa4stningen, denna stad kallas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Varberg p\xc3\xa5 Platsarna. 1645 blev Varberg svenskt genom freden i Br\xc3\xb6msebro. N\xc3\xa4stan hela staden f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i en eldsv\xc3\xa5da 1666, och flyttades d\xc3\xa5 till sitt nuvarande l\xc3\xa4ge.\n_START_SECTION_\nVor Frues kloster\n_START_PARAGRAPH_\nVor Frues kloster, tillh\xc3\xb6rigt Karmelitorden och till\xc3\xa4gnat jungfru Maria, i Ny Varberg grundades av slottsherren \xc3\x85ke Axelsson Tott, troligtvis n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng mellan \xc3\xa5ren 1472 och 1477. Tott hade varit landsflyktig i Sverige, men \xc3\xa5terfick 1472 Kristian I:s gunst och befattningen som l\xc3\xa4nsherre i Varbergs l\xc3\xa4n. Han tycks d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6re sin d\xc3\xb6d 1477 ha grundat klostret f\xc3\xb6r att tacka Gud. Mycket litet \xc3\xa4r k\xc3\xa4nt om klostret._NEWLINE_Klostret st\xc3\xa4ngdes 1531 i och med reformationen, men klosterbyggnaderna kan ha anv\xc3\xa4nts som sjukhus d\xc3\xa4refter. Bland de arkeologiska fynden fr\xc3\xa5n klostret finns sk\xc3\xa4rvor av stengods och glas, vilket tyder p\xc3\xa5 att munkarna haft kontakt med kontinenten._NEWLINE_Det fanns \xc3\xa4ven ett cistercienserkloster vid Klosterfjorden norr om Varberg, se \xc3\x85s kloster.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4stningsbygget 1589\xe2\x80\x931618\n_START_PARAGRAPH_\nVarbergs f\xc3\xa4stning konstruerades av byggm\xc3\xa4staren Hans van Stenwinkel, en holl\xc3\xa4ndare som 1583 utn\xc3\xa4mndes till "Kongelig Bygmester" i Danmark. Detta skedde under Kristian IV:s regeringstid. 1589 h\xc3\xb6jde Danmarks regering Stenwinkels l\xc3\xb6n till 300 daler, och han fick samtidigt i uppdrag att bygga Akershus, Bohus och Varbergs f\xc3\xa4stningar. Man vet att Stenwinkel haft nytta av Daniel Specklins verk Architectura von Vestungen; hans exemplar av boken finns bevarat i Det Kongelige Bibliotek i K\xc3\xb6penhamn._NEWLINE_Det tycks som om arbetena i Akershus, Bohus och Varberg hade kommit ig\xc3\xa5ng i mars 1593. D\xc3\xa5 Stenwinkel samtidigt arbetade med f\xc3\xa4stningsbyggena i Akershus, Bohus och Varberg anst\xc3\xa4lldes byggm\xc3\xa4staren Christoffer Ulmer i februari 1595 f\xc3\xb6r att under Stenwinkels \xc3\xb6verinseende leda bygget i Varberg._NEWLINE_H\xc3\xb6sten 1617 var Varbergs f\xc3\xa4stning i det n\xc3\xa4rmaste f\xc3\xa4rdig, allt efter Stenwinkels ritningar. Fram till v\xc3\xa5ren 1618 p\xc3\xa5gick de allra sista murningsarbetena. \xc3\x84ndra fram till r\xc3\xa4kenskaps\xc3\xa5ret 1619\xe2\x80\x931620 p\xc3\xa5gick mindre arbeten p\xc3\xa5 f\xc3\xa4stningens vallar, men under denna tid var varken murare eller kalkslagare anst\xc3\xa4llda vid bygget. Man ber\xc3\xa4knar att tv\xc3\xa5 miljoner dagsverken utf\xc3\xb6rdes under f\xc3\xa4stningsbygget.\n_START_SECTION_\nMellan stadsbr\xc3\xa4nderna 1666 och 1767\xe2\x80\x931768\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 1666 \xc3\xa5rs stadsbrand flyttades Varberg ytterligare en g\xc3\xa5ng. Detta beslut motsatte sig stadens borgare, men till slut fick man ge med sig. Stadens nya l\xc3\xa4ge gav "b\xc3\xa4ttre rum framf\xc3\xb6re Castellet och r\xc3\xa4tta distansen d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n, s\xc3\xa5 \xc3\xa4r p\xc3\xa5 ingen wijdare f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrig att t\xc3\xa4nka", som generalguvern\xc3\xb6r Gustaf Persson Ban\xc3\xa9r skrev till Varbergs borgm\xc3\xa4stare Nils Agrell den 19 februari 1668._NEWLINE_Efter branden 1666 saknade varbergarna en ordentlig gudstj\xc3\xa4nstlokal. Den f\xc3\xb6rsta tiden h\xc3\xb6lls gudstj\xc3\xa4nster sannolikt p\xc3\xa5 slottet, men s\xc3\xa5 snart den nya stadsplanen kommit stadsborna tillk\xc3\xa4nna uppf\xc3\xb6rdes ett skjul som en provisorisk helgedom p\xc3\xa5 den plats som var avsedd f\xc3\xb6r kyrkan. Staden fick ta emot kollekt fr\xc3\xa5n hela riket f\xc3\xb6r att bekosta en ny ordentlig kyrka. Borgm\xc3\xa4stare Agrell lyckades ocks\xc3\xa5 med att f\xc3\xa5 en del pengar donerade av olika personer till \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let. Slutligen \xc3\xa5r 1685, 19 \xc3\xa5r efter branden, hade man f\xc3\xa5tt ihop tillr\xc3\xa4ckligt med pengar genom g\xc3\xa5vor, kollekt och l\xc3\xa5n f\xc3\xb6r att anlita en murm\xc3\xa4stare att bygga kyrkans murar. Tullfrihet f\xc3\xb6r inf\xc3\xb6rsel av byggnadsmaterial erh\xc3\xb6lls. Denna kyrka, kallad Caroli kyrka, invigdes den 30 november 1687 av biskopen i G\xc3\xb6teborg Daniel Larsson Wallerius._NEWLINE_Under 1700-talet anlades ofta manufakturer i svenska st\xc3\xa4der, s\xc3\xa5 \xc3\xa4ven i Varberg. \xc3\x85r 1732 grundades ett tobaksspinneri, allts\xc3\xa5 en anl\xc3\xa4ggning f\xc3\xb6r tillredning av tobak. Tobaksspinneriet f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i den stora branden 1767 (se nedan), men d\xc3\xa4refter grundades i st\xc3\xa4llet en tobaks- och snusfabrik. \xc3\x85r 1755 anlade r\xc3\xa5dmannen Emanuel Bagge ett pipebruk, som \xc3\xa4ven det brann 1767. Om det \xc3\xa5teruppf\xc3\xb6rdes vet man inte. Ett f\xc3\xa4rgeri f\xc3\xb6r linne, silke och kl\xc3\xa4de grundades 1761 och arbetade ocks\xc3\xa5 med tillverkning av tryckta textilier. Senare tillkom \xc3\xa4nnu en f\xc3\xa4rgare. Ett saltverk anlades p\xc3\xa5 Skrivareklippan 1798._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1767 cirkulerade rykten i Varberg om att en kvinna sett "eldtekn", allts\xc3\xa5 en sorts omen, ovanf\xc3\xb6r hus i staden. Magistraten menade att inv\xc3\xa5narna oroades alltf\xc3\xb6r mycket av detta. Men den 18 maj 1767 drabbades Varberg av en omfattande stadsbrand som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde h\xc3\xa4lften av staden \xe2\x80\x93 alla hus norr om Torggatan. Under tre timmar h\xc3\xa4rjade elden. Caroli kyrka, skolan, hospitalet, de b\xc3\xa5da pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rdarna och en m\xc3\xa4ngd andra byggnader, sammanlagt 67 hus, blev l\xc3\xa5gornas rov. Elden b\xc3\xb6rjade i arbetskarlen Johan Forsmans hus. Branden kr\xc3\xa4vde en m\xc3\xa4nniskas liv: en gammal kvinna som blev innebr\xc3\xa4nd p\xc3\xa5 hospitalet. Efter\xc3\xa5t bed\xc3\xb6mde r\xc3\xa4tten att ingen kunde h\xc3\xa5llas ansvarig f\xc3\xb6r kvinnans d\xc3\xb6d, men Forsmans hustru d\xc3\xb6mdes av Varbergs k\xc3\xa4mn\xc3\xa4rsr\xc3\xa4tt att b\xc3\xb6ta sammanlagt 60 daler f\xc3\xb6r kyrkan och de \xc3\xb6vriga husen, "samt att g\xc3\xa4lda skadan"._NEWLINE_\xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, natten till den 28 september 1768, uppstod en ny brand hos krukmakaren J\xc3\xb6ns Falkenstr\xc3\xb6m. Kv\xc3\xa4llen innan hade Falkenstr\xc3\xb6m br\xc3\xa4nt lerk\xc3\xa4rl i sin ugn. P\xc3\xa5 natten tog det eld i en vedstapel intill br\xc3\xa4nnugnen. Elden spred sig snabbt och 40 hus f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes. Falkenstr\xc3\xb6m d\xc3\xb6mdes av k\xc3\xa4mn\xc3\xa4rsr\xc3\xa4tten att b\xc3\xb6ta 20 daler, men eftersom hans hus f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts i branden kunde han inte betala och straffet omvandlades till \xc3\xa5tta dagars f\xc3\xa4ngelse "wid watten och br\xc3\xb6d".\n_START_SECTION_\nMellan stadsbr\xc3\xa4nderna 1768 och 1863\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet blev Varberg en kurort. Traditionen g\xc3\xa5r tillbaka till 1811, d\xc3\xa5 Svartek\xc3\xa4llan vid Apelviken s\xc3\xb6der om staden, f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen reklamerades som surbrunn. \xc3\x96ver k\xc3\xa4llan byggdes 1817 ett brunnshus, men fr\xc3\xa5n och med 1837 fann man det mer praktiskt att transportera in vattnet till Varberg, d\xc3\xa4r det serverades i brunnssalongen i Brunnsparken mittemot kyrkan. Parken inh\xc3\xa4gnades med ett risg\xc3\xa4rde, d\xc3\xa4r fester, konserter och s\xc3\xa5 vidare h\xc3\xb6lls f\xc3\xb6r badsocieteten. G\xc3\xa4sterna skyddades f\xc3\xb6r solen av tr\xc3\xa4dens gr\xc3\xb6nska, eftersom solbr\xc3\xa4nna inte var n\xc3\xa5got som eftertraktades av tidens \xc3\xb6verklass. Staden fick sitt f\xc3\xb6rsta varmbadhus 1822. Det hade fem badrum. Norr om hamnen byggdes en badflotte f\xc3\xb6r kallbad. Denna verksamhet f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrades 1848 med tv\xc3\xa5 badsumpar. Dessa ersattes 1852 med tv\xc3\xa5 nya. \xc3\x85ren 1855 och 1856 tillkom fler badsumpar._NEWLINE_P\xc3\xa5 1850-talet utvecklades staden som badort, mycket tack vare den regulj\xc3\xa4ra \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tslinjen l\xc3\xa4ngs kusten mellan G\xc3\xb6teborg och Malm\xc3\xb6/K\xc3\xb6penhamn, och senare \xc3\xa4ven till L\xc3\xbcbeck i Tyskland. I Johan Wallins Beskrifning \xc3\xb6fver badorterna \xc3\xa5 Sveriges vestra kust (G\xc3\xb6teborg 1858) rekommenderas ocks\xc3\xa5 sj\xc3\xb6v\xc3\xa4gen framf\xc3\xb6r landv\xc3\xa4gen till Varberg. Varberg var vid denna tid en mycket liten stad, \xc3\xa5r 1850 hade staden endast 2\xc2\xa0123 inv\xc3\xa5nare._NEWLINE_Varbergs folkskola inledde sin verksamhet den 17 juni 1842, genom folkskolestadgans ikrafttr\xc3\xa4dande samma \xc3\xa5r._NEWLINE_Vid 1800-talets mitt tog stenhuggeriverksamheten i Varberg sin b\xc3\xb6rjan. K\xc3\xb6pmannen Carl August Kullgren drev en stenhuggerifirma i Bohusl\xc3\xa4n. Efter hans d\xc3\xb6d 1851 fortsatte verksamheten att drivas av hans \xc3\xa4nka Ulrika Kullgren under firmanamnet Granit Aktie-Bolaget C.A. Kullgrens Enka. Parets son Ivar Kullgren var firmans chef. Han var den som b\xc3\xb6rjade bryta granit i Varberg. Hans yngre bror Allvar blev ledare f\xc3\xb6r stenhuggerifirmans verksamhet i Varberg. Genom ett avtal med f\xc3\xa5ngv\xc3\xa5rdsstyrelsen fick man utnyttja straff\xc3\xa5ngarna p\xc3\xa5 Varbergs f\xc3\xa4stning som arbetskraft mot en mindre ers\xc3\xa4ttning till staten. Man h\xc3\xb6gg enklare stenarbeten, som till exempel gatsten, men det fanns \xc3\xa4ven specialister f\xc3\xb6r att hugga mer avancerade arbeten. Straff\xc3\xa5ngarna f\xc3\xb6rflyttades fr\xc3\xa5n f\xc3\xa4stningen 1882, och milit\xc3\xa4rens disciplinkommando flyttade in i lokalerna. I disciplinkommandot fick soldater som brutit mot krigsmaktens disciplin avtj\xc3\xa4na resten av den v\xc3\xa4rvningstid som \xc3\xb6verenskommits med krigsmakten. En del av dessa soldater sattes i arbete i stenbrotten, och s\xc3\xa5 fortgick det till 1897, d\xc3\xa5 disciplinkommandot lades ner och civil arbetskraft helt tog \xc3\xb6ver i stenbrotten. _NEWLINE_N\xc3\xa5gra exempel p\xc3\xa5 byggnader d\xc3\xa4r sten fr\xc3\xa5n Varberg anv\xc3\xa4nts \xc3\xa4r Danmarks Nationalbanks numera rivna byggnad i K\xc3\xb6penhamn (ritad av Johan Daniel Herholdt), Viborgs domkyrka vid restaureringen p\xc3\xa5 1860-talet, Lunds domkyrka vid Helgo Zettervalls ombyggnad och Universitetshuset i Lund, ritat av samme Zettervall. Till en b\xc3\xb6rjan var Kullgrens Enka det enda stenhuggerif\xc3\xb6retaget i Varberg, men mot sekelskiftet 1900 tillkom flera konkurrenterna Ranch & Son och Eliasson & Johansson. \xc3\x84ven Hugo Gerlach var inblandad i stenindustrin. Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskrigets 1914\xe2\x80\x931918 upph\xc3\xb6rde stenhuggeriverksamheten i Varberg._NEWLINE_Den sista stadsbranden i Varberg br\xc3\xb6t ut p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen den 5 november 1863. Elden b\xc3\xb6rjade i ett hus vid V\xc3\xa4stra Vallgatan. Just denna kv\xc3\xa4ll bl\xc3\xa5ste en h\xc3\xa5rd v\xc3\xa4stlig storm, vilket ledde till att elden snabbt spred sig. Snart var alla hus s\xc3\xb6der om Torggatan \xc3\xb6vert\xc3\xa4nda.\n_START_SECTION_\nTiden efter stadsbranden 1863 och industrialiseringen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1870-talet minskade Varbergs betydelse som kurort. Andra badorter p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stkusten, fr\xc3\xa4mst Marstrand i Bohusl\xc3\xa4n, konkurrerade om badg\xc3\xa4sternas uppm\xc3\xa4rksamhet._NEWLINE_Halland industrialiserades f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis sent. En orsak till detta \xc3\xa4r att det saknades st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der i l\xc3\xa4net: Varberg var \xc3\xa5r 1800 Hallands st\xc3\xb6rsta stad med endast 1\xc2\xa0400 inv\xc3\xa5nare. En faktor som fick ig\xc3\xa5ng industrialiseringen i Varberg var textilindustrin i den n\xc3\xa4rliggande Sjuh\xc3\xa4radsbygden i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, d\xc3\xa5 Varbergs hamn p\xc3\xa5verkades av detta. Varberg fick sin f\xc3\xb6rsta j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelse 1880, d\xc3\xa5 Varberg\xe2\x80\x93Bor\xc3\xa5s J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g \xc3\xb6ppnades den 27 oktober. D\xc3\xa4refter tillkom V\xc3\xa4stkustbanan, 1888 invigdes linjen G\xc3\xb6teborg\xe2\x80\x93Helsingborg. Sin tredje j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsf\xc3\xb6rbindelse fick Varberg 1911 genom Varberg\xe2\x80\x93\xc3\x84trans J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g, som f\xc3\xb6rband staden med Ullared och \xc3\x84tran. Varberg\xe2\x80\x93\xc3\x84trans J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4g lades ner 1961._NEWLINE_1898 v\xc3\xa4cktes fr\xc3\xa5gan om att uppf\xc3\xb6ra ett stadshus i Varberg, och 1902 stod det nya stadshuset f\xc3\xa4rdigt efter ritningar av Ola Anderson. Stadshuset inneh\xc3\xb6ll \xc3\xa4ven hotell och andra verksamheter. Se Varbergs stadshotell._NEWLINE_Varberg fick sin f\xc3\xb6rsta fasta brandk\xc3\xa5r 1903, efter att en s\xc3\xa4rskild brandstyrelse tillsatts \xc3\xa5ret innan. Dessf\xc3\xb6rinnan hade n\xc3\xa4stan hela den manliga befolkningen i staden organiserats i brandf\xc3\xb6rsvaret, men nu ersattes denna organisation av en ny k\xc3\xa5r som, p\xc3\xa5 frivillig grund, professionellt \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t att bek\xc3\xa4mpa br\xc3\xa4nder. Det gamla varmbadhuset ersattes 1925 med ett helt nytt varmbadhus i tjugotalsklassicism p\xc3\xa5 andra sidan Societetsparken. 1931 upph\xc3\xb6rde Varbergs f\xc3\xa4stning att fungera som f\xc3\xa4ngelse och de sista f\xc3\xa5ngarna flyttades d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. 1937 placerades skulpturen Badande ungdom, utf\xc3\xb6rd av Bror Marklund, p\xc3\xa5 Varbergs torg.\n_START_SECTION_\n1900-talets senare del\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1940-talet var stadens administration tr\xc3\xa5ngbodd, och en utbyggnad av Varbergs r\xc3\xa5dhus ans\xc3\xa5gs inte vara en l\xc3\xa4mplig l\xc3\xb6sning p\xc3\xa5 problemet d\xc3\xa5 detta inte skulle kunna ge \xc3\xa4ndam\xc3\xa5lsenliga lokaler till en rimlig kostnad. En ombyggnad av Varbergs stadshotells lokaler i stadshuset till f\xc3\xb6rvaltningslokaler diskuterades, men avslogs. Till slut l\xc3\xb6stes problemet p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis att den gamla l\xc3\xa4roverksbyggnaden i Norra F\xc3\xb6rstaden, som inte l\xc3\xa4ngre anv\xc3\xa4ndes sedan l\xc3\xa4roverket flyttat till nya lokaler i P\xc3\xa5skbergsskolan p\xc3\xa5 Ringv\xc3\xa4gen, togs i bruk som stadshus (se Varbergs stadshus) \xc3\xa5r 1954._NEWLINE_Genom kommunreformen 1971 slogs Varbergs stad samman med Himledalens, Tv\xc3\xa5\xc3\xa5kers, Lindbergs, Veddige, V\xc3\xa4r\xc3\xb6 och Kungs\xc3\xa4ters landskommuner till den nya storkommunen Varberg. Man best\xc3\xa4mde att Varbergs stadsvapen skulle anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r hela den nya kommunen, se Varbergs kommunvapen. 1972 stod det nya Sjukhuset i Varberg f\xc3\xa4rdigt. I b\xc3\xb6rjan av 1980-talet byggdes ett nytt folkbibliotek i Norra F\xc3\xb6rstaden. Biblioteket invigdes den 11 januari 1981 av riksdagens talman Ingemund Bengtsson._NEWLINE_Den 16 juni 1988 bes\xc3\xb6ktes Varberg av det danska regentparet, drottning Margrethe II och prins Henrik. De anl\xc3\xa4nde till Varberg med b\xc3\xa5t och saluterades d\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n f\xc3\xa4stningen. Det officiella bes\xc3\xb6ket inneh\xc3\xb6ll en visning av f\xc3\xa4stningen genom d\xc3\xa5varande l\xc3\xa4nsmuseichefen Bengt-Arne Persson._NEWLINE_1992 \xc3\xb6ppnades ett nytt kurorts- och kusthotell, nuvarande Comwell Varbergs Kurort, i Kustsanatoriet Apelvikens gamla lokaler i Apelviken._NEWLINE_Natten till den 26 januari 2002 utbr\xc3\xb6t en f\xc3\xb6r\xc3\xb6dande brand i det gamla godsmagasinet vid j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsstationen. Brandk\xc3\xa5ren larmades till platsen, men kunde inte r\xc3\xa4dda dem gamla tr\xc3\xa4byggnaden. Branden tros ha b\xc3\xb6rjat i en avfallscontainer p\xc3\xa5 byggnadens baksida.\n_START_SECTION_\nVarbergs befolkning 1570\xe2\x80\x932005\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4r nedan f\xc3\xb6ljer historisk befolkningsstatistik f\xc3\xb6r Varberg. Siffror f\xc3\xb6r Varbergs stad finns tillg\xc3\xa4ngliga fram till den 31 december 1970, innan "stad" upph\xc3\xb6rde som ett administrativt begrepp i Sverige genom kommunreformen 1971. Siffror f\xc3\xb6r t\xc3\xa4torten avser t\xc3\xa4torten Varberg enligt Statistiska centralbyr\xc3\xa5ns definition, allts\xc3\xa5 ett t\xc3\xa4ttbebyggt omr\xc3\xa5de med minst tv\xc3\xa5hundra inv\xc3\xa5nare och d\xc3\xa4r avst\xc3\xa5ndet mellan husen \xc3\xa4r mindre \xc3\xa4n tv\xc3\xa5hundra meter.'