b'\n_START_ARTICLE_\nKnipa\n_START_SECTION_\nUtseende, f\xc3\xa4ltk\xc3\xa4nnetecken och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nKnipan \xc3\xa4r en medelstor, kompakt dykand med ett stort, l\xc3\xa4tt toppigt huvud som ser ut som en rundad knopp ovanp\xc3\xa5 den korta halsen. Den m\xc3\xa4ter 40\xe2\x80\x9348 cm p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ngden, har ett vingspann p\xc3\xa5 62\xe2\x80\x9377 cm och n\xc3\xa5r en vikt av 500 till 1300 gram. Den har en liten trekantig n\xc3\xa4bb och gula \xc3\xb6gon. _NEWLINE_Hanen i praktdr\xc3\xa4kt har en svartvit dr\xc3\xa4kt och ett skimrande gr\xc3\xb6nsvart huvud med en stor vit fl\xc3\xa4ck mellan n\xc3\xa4bben och \xc3\xb6gat. Under sommaren anl\xc3\xa4gger hanen en eklipsdr\xc3\xa4kt d\xc3\xa5 den liknar honan, men har m\xc3\xb6rkare brunt huvud, och ofta med delar av praktdr\xc3\xa4kten p\xc3\xa5 vingarna. _NEWLINE_Honan har gr\xc3\xa5 kropp, vit buk, brunt huvud och en varierande vit halsring. Dess gr\xc3\xa5a n\xc3\xa4bb har en gul och svart n\xc3\xa4bbspets. Juvenila individer liknar honan, men saknar halsband, har m\xc3\xb6rkt \xc3\xb6ga och \xc3\xa4r brunare p\xc3\xa5 kroppen och n\xc3\xa4bben saknar gult. I flykten har b\xc3\xa5de hane och hona ett vitt omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 vingens inre del, honans avdelas av flera m\xc3\xb6rka band. _NEWLINE_Knipan har i flykten ett typiskt visslande vingljud, hyhyhyhy, som h\xc3\xb6rs p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt avst\xc3\xa5nd och \xc3\xa4r kraftigast hos hanen. Vingljudet kan ocks\xc3\xa5 beskrivas som "kraftigt vinande" . Fr\xc3\xa5n hanen h\xc3\xb6rs under parningsspelet ett kv\xc3\xa4kande ljud som p\xc3\xa5minner om ljudet som uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r man drar ett finger l\xc3\xa4ngs en kam. Honan anv\xc3\xa4nder p\xc3\xa5 h\xc3\xa4ckningsplatsen ett grar.\n_START_SECTION_\nBiotop & h\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nDen h\xc3\xa4ckar vid floder, sj\xc3\xb6ar och v\xc3\xa5tmarker. Vintertid f\xc3\xb6rekommer den vid isfria floder, sj\xc3\xb6ar och utmed kusten i alltifr\xc3\xa5n par till st\xc3\xb6rre flockar. H\xc3\xa4ckningen inleds tidig v\xc3\xa5r med att hanarna spelar. Samtidigt som han ger ifr\xc3\xa5n sig ett knirrande ljud gungar han ner och sl\xc3\xa4nger huvudet bak\xc3\xa5t \xc3\xb6ver ryggen. Den l\xc3\xa4gger 10-12 gr\xc3\xb6naktiga \xc3\xa4gg i en tr\xc3\xa4dh\xc3\xa5la som skapats naturligt eller av n\xc3\xa5gon av de st\xc3\xb6rre hackspettarna, eller i holkar.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6dan best\xc3\xa5r av sm\xc3\xa5 fiskar, sn\xc3\xa4ckor, kr\xc3\xa4ftdjur, v\xc3\xa4xtdelar och insekter samt deras larver. F\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 bytet dyker knipan ibland ned s\xc3\xa5 djupt som \xc3\xa5tta meter.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nSl\xc3\xa4ktnamnet Bucephala \xc3\xa4r grekiska, \xce\x92\xce\xbf\xcf\x85\xce\xba\xce\xad\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82, vilket kommer av \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x8c\xcf\x82 och \xce\xba\xce\xb5\xcf\x86\xce\xac\xce\xbb\xce\xb7, som betyder "oxhuvud" och artepitetet clangula som ungef\xc3\xa4r betyder "klingande", vilket refererar till l\xc3\xa4tet som dess vingar ger ifr\xc3\xa5n sig i flykten. _NEWLINE_Det \xc3\xa4ldsta bel\xc3\xa4gget f\xc3\xb6r namnet "knipa" \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n Aron Forsius Physika fr\xc3\xa5n 1611, men ordet \xc3\xa4r s\xc3\xa4kert \xc3\xa4ldre. Man har f\xc3\xb6rmodat att namnet skulle vara ljudh\xc3\xa4rmande och syfta p\xc3\xa5 det vinande vingljud som h\xc3\xb6rs fr\xc3\xa5n flygande knipor. P\xc3\xa5 danska kallas arten f\xc3\xb6r hvinand och p\xc3\xa5 norska f\xc3\xb6r kvinand. Vissa personer anser att det svenska ordet skulle h\xc3\xa4nga samman med seglartermen "knipa", med betydelsen str\xc3\xa4va s\xc3\xa5 h\xc3\xb6gt i vinden som vid bidevindsegling.'