b'\n_START_ARTICLE_\nSj\xc3\xb6fart i Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nGenom Stockholms l\xc3\xa4ge p\xc3\xa5 gr\xc3\xa4nsen mellan M\xc3\xa4laren och \xc3\x96stersj\xc3\xb6n var staden i alla tider en sj\xc3\xb6farts- hamn- och varvsstad. P\xc3\xa5 medeltiden var sj\xc3\xb6farten i samband med Hansan betydelsefull f\xc3\xb6r att Stockholm v\xc3\xa4xte fram som rikets ledande stad. P\xc3\xa5 1670-talet fanns 28 stora skepp registrerade i staden, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med 22 skepp totalt i \xc3\xb6vriga svenska st\xc3\xa4der som hade r\xc3\xa4tt att bedriva utrikeshandel._NEWLINE_Sverige dominerade under en stor del av 1700-talet v\xc3\xa4rldshandeln med j\xc3\xa4rn och tj\xc3\xa4ra och handeln gick huvudsakligen via Stockholm. Stockholms handelsflotta \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 100 skepp \xc3\xa5r 1723 till 685 skepp \xc3\xa5r 1800, vilket utgjorde \xc3\xb6ver 40 procent av hela rikets handelsflotta._NEWLINE_Under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6ts utrikeshandeln allt mer fr\xc3\xa5n \xc3\x96stersj\xc3\xb6n mot Nordsj\xc3\xb6n. G\xc3\xb6teborgs betydelse som en svensk import- och exporthamn \xc3\xb6kade medan Stockholms hamns andel av Sveriges utrikeshandel sj\xc3\xb6nk. P\xc3\xa5 1860-talet blev G\xc3\xb6teborg landets st\xc3\xb6rsta exporthamn.  \xc3\x85r 1909 grundades Stockholms hamnstyrelse med ansvar f\xc3\xb6r hamnens drift och investeringar. Styrelsen besl\xc3\xb6t att bygga ut befintliga hamnar och anl\xc3\xa4gga nya, bland dem Stockholms frihamn som startade sin verksamhet 1919._NEWLINE_I tak med att godstrafiken via Stockholms hamnar minskade efter 1960-talet \xc3\xb6kade samtidigt kryssningstrafiken, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 Finland och efter Sovjetunionens fall \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 Baltikum. \xc3\x85r 2009 \xc3\xb6ppnades en ny kryssningsterminal p\xc3\xa5 Frihamspiren i Frihamnen som i framtiden tillsammans med V\xc3\xa4rtahamnen och Stadsg\xc3\xa5rdshamnen kommer att svara f\xc3\xb6r Stockholms internationella sj\xc3\xb6fart. P\xc3\xa5 sikt kommer godshanteringen att avvecklas i frihamnsomr\xc3\xa5det och flytta ut till Norvikudden vid Nyn\xc3\xa4shamn._NEWLINE_Idag \xc3\xa4r det det kommunala bolaget Stockholms Hamnar som har uppdraget att fr\xc3\xa4mja sj\xc3\xb6farten och s\xc3\xa4kra Stockholmsregionens varuf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning medan Stockholms l\xc3\xa4ns landstinget har huvudansvaret f\xc3\xb6r \xc3\xa5ret-runt-trafiken i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd (fr\xc3\xa5n Arholma till Landsort) genom det hel\xc3\xa4gda bolaget Waxholmsbolaget._NEWLINE_I slutet av 1800-talet hade Stockholm flera stora stadsn\xc3\xa4ra varv, bland dem fanns Stockholms \xc3\xb6rlogsvarv, S\xc3\xb6dra varvet, Ekensbergs Varv och Finnboda varv, av dessa finns idag inga kvar, bortsett fr\xc3\xa5n ett reparationsvarv p\xc3\xa5 Beckholmen.\n_START_SECTION_\nMedeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nKring \xc3\xa5r 1250 sl\xc3\xb6t Birger jarl en handelstraktat med L\xc3\xbcbeck, och en med Hamburg 1261. Avtalen innebar att tyska aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n kunde verka i Stockholm p\xc3\xa5 gynnsamma villkor (bland annat tullfrihet) mot att de f\xc3\xb6ljde svensk lag. Tyskar kom att spela en viktig roll framf\xc3\xb6rallt inom den l\xc3\xa5ngv\xc3\xa4ga handeln och som hantverkare. Bland stadens \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n fanns ocks\xc3\xa5 hamnfogdar som uppr\xc3\xa4tth\xc3\xb6ll ordningen i hamnen. P\xc3\xa5 1400-talet organiserades dragarlag (efter tyska tragen) i Stockholm som s\xc3\xa5g till att varor bars fr\xc3\xa5n och till fartygen._NEWLINE_Under medeltiden hade Stadsholmen (Gamla stan) tv\xc3\xa5 viktiga hamnar. B\xc3\xa5da l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 Stadsholmens s\xc3\xb6dra del. Mot v\xc3\xa4st fanns Kornhamn f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6trafik till och  fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4laren. Mot \xc3\xb6st fanns Kogghamn, som var den  internationella hamnen, d\xc3\xa4r de stora koggarna lade till under Hansetiden. De varor som importerades till Stockholm utgjordes bland annat av salt, kryddor, olja, \xc3\xb6l, vin, lergods, dyrbara tyger och kl\xc3\xa4der. Innan varorna kunde f\xc3\xb6ras in till staden och kunderna m\xc3\xa5ste de f\xc3\xb6rtullas. Exporten bestod huvudsakligen av koppar och j\xc3\xa4rn fr\xc3\xa5n Bergslagen samt hudar, p\xc3\xa4lsverk, torkad/saltad fisk och sm\xc3\xb6r. N\xc3\xa4stan inga varor producerades i sj\xc3\xa4lva Stockholm._NEWLINE_Lite l\xc3\xa4ngre norrut p\xc3\xa5 Stadsholmens \xc3\xb6stra sida fanns dessutom "Allm\xc3\xa4nningsbron" som var en ang\xc3\xb6ringsplats f\xc3\xb6r Fiskartorget. Torget var en livlig handelsplats f\xc3\xb6r produkter fr\xc3\xa5n Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd. Efter en brand \xc3\xa5r 1525 bebyggdes omr\xc3\xa5det och torget f\xc3\xb6rsvann.\n_START_SECTION_\nStormaktstiden\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1600-talet och stormaktstiden \xc3\xb6kade Stockholms roll som sj\xc3\xb6farts- och hamnstad. Sedan Hansan hade f\xc3\xb6rlorat sin ledande st\xc3\xa4llning i Nordeuropas politik och ekonomi blev invandrande holl\xc3\xa4ndare viktiga f\xc3\xb6r Sveriges utrikeshandel. Amsterdam blev den fr\xc3\xa4msta handelsparten, men handeln med L\xc3\xbcbeck och Danzig expanderade ocks\xc3\xa5. Genom rikskansler Axel Oxenstiernas agerande gynnades Stockholms handel. Staten s\xc3\xb6kte \xc3\xa4ven f\xc3\xb6rhindra att exporten fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4larlandskapen och Bergslagen gick \xc3\xb6ver andra st\xc3\xa4der \xc3\xa4n Stockholm. Tv\xc3\xa5 tredjedelar av landets export och import gick under 1600-talet \xc3\xb6ver Stockholm och stadens stora handelsplats var Skeppsbron._NEWLINE_Kronans stora varv l\xc3\xa5g p\xc3\xa5 norra Blasieholmen (jmf. avsnitt "Varvsn\xc3\xa4ring"). D\xc3\xa4r byggdes bland annat regalskeppet Vasa \xc3\xa5ren 1626-1628. Det skulle bli svenska marinens stolthet men fartyget var felkonstruerad. Undervattenskroppen var f\xc3\xb6r liten och barlasten otillr\xc3\xa4cklig i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till rigg, kanoner och \xc3\xb6vervattensskrov. P\xc3\xa5 sin jungfruresa kantrade och sj\xc3\xb6nk det s\xc3\xb6der om Beckholmen den 10 augusti 1628. Vasa b\xc3\xa4rgades 1961 och r\xc3\xa4knas numera som en av Stockholms st\xc3\xb6rsta turistattraktioner. \xc3\x85r 2017 bes\xc3\xb6kte 1\xc2\xa0495\xc2\xa0760 personer Vasamuseet._NEWLINE_\xc3\x85r 1634 bildades det s\xc3\xa5 kallade amiralitetskollegiet d\xc3\xa5 marinstaben flyttade ut fr\xc3\xa5n nuvarande Blasieholmen till Skeppsholmen som blev Stockholms \xc3\xb6rlogsbas.  \xc3\x85r 1635 inf\xc3\xb6rdes liberalare best\xc3\xa4mmelser f\xc3\xb6r utl\xc3\xa4nningars handelsverksamhet i Stockholm vilket f\xc3\xb6rde med sig att fler utl\xc3\xa4ndska k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n kom till staden. Vid den tiden \xc3\xa4gde Stockholms borgerskap inget fartyg som d\xc3\xb6g f\xc3\xb6r utrikes fart. Redan 35 \xc3\xa5r senare fanns 28 stora skepp registrerade i staden, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med 22 skepp totalt i \xc3\xb6vriga svenska st\xc3\xa4der som hade r\xc3\xa4tt att bedriva utrikeshandel. \xc3\x85r 1662 inr\xc3\xa4ttades en styrmansskola i Stockholm som var landets f\xc3\xb6rsta navigationsskola (jmf. Navigationsskolan, Stockholm). Rodderskor b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 1600-talet svara f\xc3\xb6r kollektivtrafiken till sj\xc3\xb6ss.\n_START_SECTION_\nUpplysningstiden\n_START_PARAGRAPH_\nI mitten av 1700-talet och upplysningstiden inleddes en stagnationsperiod i stadens ekonomi som skulle vara till mitten av 1800-talet. Flera statliga privilegier som hade gynnat Stockholms n\xc3\xa4ringsliv avskaffades 1765, bland annat det bottniska handelstv\xc3\xa5nget. F\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna grosshandlare, den s\xc3\xa5 kallade Skeppsbroadeln kunde dock beh\xc3\xa5lla sin dominerande st\xc3\xa4llning i Stockholms aff\xc3\xa4rsliv in p\xc3\xa5 1800-talet. Bland dem fanns flera betydande "Skeppsbrodynastier"; Hebbe, ursprungligen fr\xc3\xa5n Greifswald och K\xc3\xbcsel invandrad fr\xc3\xa5n L\xc3\xbcbeck, dessutom familjerna Tottie och Arfwedson med det framg\xc3\xa5ngsrika handelshuset Tottie & Arfwedson. Alla hade sina f\xc3\xb6retag i byggnaderna l\xc3\xa4ngs Skeppsbron och l\xc3\xa4ngre in i gr\xc3\xa4nderna fanns stora magasin uppf\xc3\xb6rda i sten._NEWLINE_F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 plats f\xc3\xb6r de exportvaror som lastades ombord p\xc3\xa5 fartygen hade Skeppsbrons kajer breddads g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 g\xc3\xa5ng och stensatts. Skeppsbrohamnen var en s\xc3\xa5 kallad djuphamn, d\xc3\xa4r fartygen kunde l\xc3\xa4gga till direkt. Sverige dominerade under en stor del av 1700-talet v\xc3\xa4rldshandeln med st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rn. Vid J\xc3\xa4rntorget p\xc3\xa5 s\xc3\xb6dra Stadsholmen skedde v\xc3\xa4gning och omlastning av st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rn. En annan stor exportprodukt var tr\xc3\xa4tj\xc3\xa4ra som tillverkades sedan 1680-talet i becksjuderier (d\xc3\xa4r tj\xc3\xa4ra destillerades till beck) p\xc3\xa5 Beckholmen. Stockholm hade i stort sett monopol p\xc3\xa5 beck i Europa._NEWLINE_Stockholms handelsflotta \xc3\xb6kade fr\xc3\xa5n 100 skepp \xc3\xa5r 1723 till 685 skepp \xc3\xa5r 1800, vilket utgjorde \xc3\xb6ver 40 procent av hela rikets handelsflotta. Sverige dominerade under en stor del av 1700-talet v\xc3\xa4rldshandeln med j\xc3\xa4rn och tj\xc3\xa4ra och handeln gick huvudsakligen via Stockholm.\n_START_SECTION_\nDen industriella revolutionen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6ts utrikeshandeln allt mer fr\xc3\xa5n \xc3\x96stersj\xc3\xb6n mot Nordsj\xc3\xb6n. G\xc3\xb6teborgs betydelse som en svensk import- och exporthamn \xc3\xb6kade medan Stockholms hamns andel av Sveriges utrikeshandel sj\xc3\xb6nk. Kring 1850 var exportandelen 40 procent och importandelen 30 procent. P\xc3\xa5 1860-talet blev G\xc3\xb6teborg landets st\xc3\xb6rsta exporthamn._NEWLINE_I och med uppfinningen av \xc3\xa5ngmaskinen tog Stockholms sj\xc3\xb6fart de f\xc3\xb6rsta stegen in i den industriella revolutionen. I augusti 1818 startade \xc3\xa5ngtrafik p\xc3\xa5 Drottningholms slott. \xc3\x85r 1821 fick Stockholm regulj\xc3\xa4ra \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tsf\xc3\xb6rbindelser till flera st\xc3\xa4der runt M\xc3\xa4laren och 1828 inr\xc3\xa4ttades en \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tshamn f\xc3\xb6r M\xc3\xa4lartrafiken p\xc3\xa5 Riddarholmen som l\xc3\xa4nge var landets st\xc3\xb6rsta. F\xc3\xb6rutom passagerartrafik var inf\xc3\xb6rseln av lantbruksprodukter en viktig del i verksamheten._NEWLINE_Under 1830-talet fick Stockholm f\xc3\xb6rbindelser som gick l\xc3\xa4ngs hela ostkusten och till G\xc3\xb6teborg via G\xc3\xb6ta kanal, som \xc3\xb6ppnades 1832. I slutet av 1830-talet startades regulj\xc3\xa4r sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdstrafik. 1836 inr\xc3\xa4ttades den f\xc3\xb6rsta fasta \xc3\xa5ngslupslinjen mellan Skeppsbron och Djurg\xc3\xa5rden._NEWLINE_Vid 1800-talets mitt grundades i Stockholm tv\xc3\xa5 stora rederier; Nordstr\xc3\xb6m & Thulin (1850) och Stockholms Rederi Svea (1871). Samtidigt med \xc3\xa5ngtrafikens genombrott minskade den transoceana direkttrafiken fr\xc3\xa5n Stockholm, den trafiken sk\xc3\xb6ttes nu av hamnar i bland annat Holland och Tyskland. Stadens hamnar byggdes ut och nya anlades under 1800-talets andra h\xc3\xa4lft. Skeppsbrons hamnverksamhet f\xc3\xb6rflyttades mer och mer till Stadsg\xc3\xa5rdshamnen och 1879 startade bygget av V\xc3\xa4rtahamnen._NEWLINE_\xc3\x85r 1909 fick Stockholm en hamnstyrelse med ansvar f\xc3\xb6r hamnens drift och investeringar. Styrelsen besl\xc3\xb6t att bygga ut befintliga hamnar och anl\xc3\xa4gga nya. Stadsg\xc3\xa5rdshamnen byggdes vidare \xc3\xb6sterut och stod klar 1916. Stockholms frihamn \xc3\xb6ppnade som ett provisorium 1919 och byggdes ut \xc3\xa4nda fram till 1970-talet, d\xc3\xa5 containerhamnen stod klar. Hammarbyhamnen anlades n\xc3\xa4r Hammarby sj\xc3\xb6 s\xc3\xa4nktes och Hammarbyleden \xc3\xb6ppnade 1926. Leden invigdes 1930 och kom att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra trafiken mellan M\xc3\xa4laren och \xc3\x96stersj\xc3\xb6n p\xc3\xa5 ett betydande s\xc3\xa4tt som innan dess hade g\xc3\xa5tt via Nils Ericsons sluss.\n_START_SECTION_\n1900-talet till nutid\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1900-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft var Stockholms hamns andel av Sveriges utrikeshandel relativt konstant  med 10 procent av exporten och 30 procent av importen. Tre fj\xc3\xa4rdedelar av varutillf\xc3\xb6rseln till Stockholm kom sj\xc3\xb6v\xc3\xa4gen. Stockholm blev  en omlastningshamn f\xc3\xb6r handeln p\xc3\xa5 Finland, Ryssland och Baltikum. P\xc3\xa5 1930-talet f\xc3\xb6rlorade Stockholm positionen som st\xc3\xb6rsta hamnstad totalt sett och passerades av G\xc3\xb6teborg._NEWLINE_En viktig nyhet var n\xc3\xa4r Axel Johnson 1904 \xc3\xb6ppnade La Plata-linjen till Argentina, den f\xc3\xb6rsta transoceana \xc3\xa5ngfartygslinjen p\xc3\xa5 Stockholm. Sedan skulle flera rederier \xc3\xb6ppna \xc3\xa5ng- och motorfartygslinjer till alla v\xc3\xa4rldsdelar. Tv\xc3\xa5 andra framg\xc3\xa5ngsrika redare var Sven Sal\xc3\xa9n (Sal\xc3\xa9nrederierna AB) och Olof Wallenius (Walleniusrederierna)._NEWLINE_En av de st\xc3\xb6rsta akt\xc3\xb6rerna inom bogserings- och pr\xc3\xa5mtrafiken var Stockholms Transport- och Bogseringsaktiebolag (T & B). F\xc3\xb6retaget grundades 1870 och blev st\xc3\xb6rst i Norden med tidvis 53 bogserb\xc3\xa5tar och 302 pr\xc3\xa5mar. \xc3\x85r 1976 uppgick T & B i R\xc3\xb6da Bolaget AB i G\xc3\xb6teborg._NEWLINE_Under mellankrigstiden drabbades M\xc3\xa4lartrafiken av kris p\xc3\xa5 grund av bilismens genombrott. Andra v\xc3\xa4rldskriget innebar en sista blomstringstid f\xc3\xb6r trafiken. Under senare decennier har dock den gamla person- och godstrafiken ersatts av turisttrafiken. Alltsedan 1903 g\xc3\xa5r \xc3\xa5ngfartyget S/S Mariefred oavbrutet p\xc3\xa5 traden Stockholm-Mariefred._NEWLINE_Frihamnens blomstringstid intr\xc3\xa4ffade under 1950-talet. Den blev hamn f\xc3\xb6r transocean styckegodstrafik samt trafiken p\xc3\xa5 Medelhavet och Svarta havet. Frihamnen blev Stockholms lagringshamn med stora magasin och m\xc3\xa5nga kranar. H\xc3\xa4r fanns kyl- och frysutrymmen samt spannm\xc3\xa5lsmagasin. F\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta den i slutet av 1960-talet inledda internationella transporthanteringen med containrar byggdes 1971 en containerhamn i anslutning till Frihamnen._NEWLINE_I tak med att godstrafiken via Stockholms hamnar minskade \xc3\xb6kade samtidigt kryssningstrafiken, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 Finland. Terminaler f\xc3\xb6r Silja Line \xc3\xb6ppnade i V\xc3\xa4rtahamnen 1966 och f\xc3\xb6r Viking Line i  Tegelviken 1973. I mitten p\xc3\xa5 1990-talet upph\xc3\xb6rde frihamnsfunktionen eftersom EU-anslutningen innebar att den mesta trafiken p\xc3\xa5 Stockholm kom fr\xc3\xa5n ett gemensamt frihandelsomr\xc3\xa5de. \xc3\x85r 2009 \xc3\xb6ppnades en ny kryssningsterminal p\xc3\xa5 Frihamspiren i Frihamnen. P\xc3\xa5 sikt kommer godshanteringen avvecklas i frihamnsomr\xc3\xa5det och flytta ut till Norvikudden vid Nyn\xc3\xa4shamn, \xc3\xa4ven oljehamnen p\xc3\xa5 Loudden kommer att  avvecklas._NEWLINE_Idag (2010) passerar varje \xc3\xa5r \xc3\xb6ver tolv miljoner passagerare och nio miljoner ton gods huvudstadens hamnar. 2009 kom 274 kryssningsfartyg med 430 000 passagerare till staden. F\xc3\xb6r 2011 r\xc3\xa4knar Stockholms hamnar med att 300 kryssningsfartyg skall l\xc3\xa4gga till i stadens hamnar.\n_START_SECTION_\nKollektivtrafik till sj\xc3\xb6ss\n_START_PARAGRAPH_\nSom tidigare n\xc3\xa4mndes svarade fr\xc3\xa5n 1600-talet och fram\xc3\xa5t rodderskor (ofta kallade roddarmadammer) f\xc3\xb6r kollektivtrafiken till sj\xc3\xb6ss. Det var kvinnor som \xc3\xa4gde och rodde b\xc3\xa5tarna, ofta fattiga arbetarhustrur och \xc3\xa4nkor som f\xc3\xa5tt tillst\xc3\xa5nd f\xc3\xb6r denna verksamhet av sociala sk\xc3\xa4l. Ursprungligen bestod roddtrafiken av s\xc3\xa5 kallad passrodd vilket betydde att roddb\xc3\xa5tarna l\xc3\xa5g vid best\xc3\xa4mda bryggor och rodde dit kunderna ville. Verksamheten fanns fortfarande kvar en bit in i 1900-talet. D\xc3\xa5 utf\xc3\xa4rdades ett "Hamn-Roddare-Bevis" med en del f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningsreglar, bland annat f\xc3\xb6rskrevs "att iakttaga ett nyktert och stilla lefvende" och "att \xc3\xa5tlyda Polisens och Hamnbetjentens tills\xc3\xa4gelser"._NEWLINE_I samband med Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1897 fick \xc3\xa5ngf\xc3\xa4rjor sitt genombrott. Det dominerande lokaltrafikbolaget p\xc3\xa5 Saltsj\xc3\xb6n och M\xc3\xa4laren blev Stockholms \xc3\x85ngslups AB, bildat 1863 genom sammanslagning av flera mindre bolag. \xc3\x84ven andra bolag drev trafik p\xc3\xa5 vissa linjer. AGA k\xc3\xb6rde \xc3\xa5ren 1916-1965 fartyg f\xc3\xb6r sin personal fr\xc3\xa5n Slussenomr\xc3\xa5det och Tegelviken till fabriken p\xc3\xa5 Liding\xc3\xb6. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gs AB Stockholm-Saltsj\xc3\xb6n, som drev Saltsj\xc3\xb6banan, k\xc3\xb6rde f\xc3\xa4rjor till \xc3\xa4ndstationen p\xc3\xa5 Stadsg\xc3\xa5rden innan stationen flyttades till Slussen p\xc3\xa5 1930-talet. Mariahissen uppf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rbinda Mariaberget med Riddarfj\xc3\xa4rdens s\xc3\xb6dra strand, d\xc3\xa4r \xc3\xa5ngsluparna gick i skytteltrafik till Riddarholmen. Tre tusen personer brukade ta den h\xc3\xa4r v\xc3\xa4gen varje dag._NEWLINE_Under 1920-talet inleddes nedg\xc3\xa5ngen f\xc3\xb6r den sj\xc3\xb6burna kollektivtrafiken som \xc3\xb6vertogs av sp\xc3\xa5rvagnar, bussar och senare av tunnelbanan. Successivt f\xc3\xb6rsvann linje efter linje och kvar blev trafiken med Djurg\xc3\xa5rdsf\xc3\xa4rjorna mellan Slussen och Allm\xc3\xa4nna gr\xc3\xa4nd p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden, som drivs av kommunal\xc3\xa4gda Waxholmsbolaget och ing\xc3\xa5r i Stockholms kollektivtrafik. Under senare \xc3\xa5r har n\xc3\xa5gra privata linjer etablerats fr\xc3\xa5n Nybroviken, dels till Hammarby sj\xc3\xb6stad (som ocks\xc3\xa5 har en linje \xc3\xb6ver Hammarby sj\xc3\xb6), dels till Nacka och Liding\xc3\xb6._NEWLINE_Det finns dock initiativ att \xc3\xa5terinf\xc3\xb6ra kollektivtrafik till sj\xc3\xb6ss i st\xc3\xb6rre omfattning \xc3\xa4n idag. Kommunerna i Stockholms l\xc3\xa4n ser ofta m\xc3\xb6jligheterna med b\xc3\xa5tlinjer. Ansvaret f\xc3\xb6r kollektivtrafiken i l\xc3\xa4net ligger dock hos Stockholms l\xc3\xa4ns landsting och d\xc3\xa4r j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r politiker och tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n kostnader och resandeunderlag med andra f\xc3\xa4rdmedel som buss och pendelt\xc3\xa5g. B\xc3\xa5ttrafiken klarar inte alltid en s\xc3\xa5dan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse. Trots det finns enstaka framg\xc3\xa5ngar, som exempelvis f\xc3\xa4rjan mellan Hammarby sj\xc3\xb6stad och S\xc3\xb6dermalm. Ett projekt med tre sj\xc3\xb6bussar som skulle drivas med biogas och trafikera en rundlinje mellan Stockholms innerstad och ett antal sj\xc3\xb6n\xc3\xa4ra bostadsomr\xc3\xa5den som Hammarby sj\xc3\xb6stad och Nacka strand blev f\xc3\xb6r dyrt och genomf\xc3\xb6rdes aldrig._NEWLINE_I SL linjen\xc3\xa4t ing\xc3\xa5r f\xc3\xb6rutom Djurg\xc3\xa5rdsf\xc3\xa4rjorna tv\xc3\xa5 pendelb\xc3\xa5tslinjer d\xc3\xa4r ordinarie SL-biljetter g\xc3\xa4ller. Sj\xc3\xb6v\xc3\xa4gen som g\xc3\xa5r mellan Nybroplan och Frihamnen via bland annat Nacka och Liding\xc3\xb6 samt Riddarfj\xc3\xa4rdslinjen (linje 85) som trafikerar Riddarfj\xc3\xa4rden och binder samman Kungsholmen med S\xc3\xb6dermalm.\n_START_SECTION_\nAnsvarsomr\xc3\xa5den\n_START_PARAGRAPH_\nI Stockholm \xc3\xa4r det Stockholms Hamnar (ett kommunalt bolag) som har uppdraget att fr\xc3\xa4mja sj\xc3\xb6farten och s\xc3\xa4kra Stockholmsregionens varuf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning. Stockholms l\xc3\xa4ns landstinget har huvudansvaret f\xc3\xb6r \xc3\xa5ret-runt-trafiken i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd (fr\xc3\xa5n Arholma till Landsort) genom det hel\xc3\xa4gda bolaget Waxholmsbolaget. Rederiet har delvis egna fartyg men k\xc3\xb6per \xc3\xa4ven in tj\xc3\xa4nster fr\xc3\xa5n lokala rederier. Deras Djurg\xc3\xa5rdsf\xc3\xa4rjor \xc3\xa4r ett v\xc3\xa4lk\xc3\xa4nt inslag i Stockholms stadsbild. Sammanlagt har sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdstrafiken cirka 1,8 miljoner passagerare per \xc3\xa5r medan hamntrafiken med Djurg\xc3\xa5rdsf\xc3\xa4rjan har cirka 2,5 miljoner passagerare per \xc3\xa5r. Dessutom finns det m\xc3\xa5nga n\xc3\xb6jes- och charterrederier, det mest k\xc3\xa4nda \xc3\xa4r det s\xc3\xa5 kallade Str\xc3\xb6mma Kanalbolaget.\n_START_SECTION_\nVarvsn\xc3\xa4ring\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1800-talet hade Stockholm flera stadsn\xc3\xa4ra varv. Av dessa finns idag inga kvar, bortsett fr\xc3\xa5n ett reparationsvarv p\xc3\xa5 Beckholmen. Trakten kring Djurg\xc3\xa5rdsvarvet \xc3\xa4r ett historiskt varvsomr\xc3\xa5de s\xc3\xb6der om Djurg\xc3\xa5rdsstaden som ing\xc3\xa5r i Stockholms sj\xc3\xb6g\xc3\xa5rd. Varvet grundades 1735 och var verksamt fram till 1979 men har d\xc3\xa4refter f\xc3\xa5tt f\xc3\xb6rfalla. F\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande (2010) p\xc3\xa5g\xc3\xa5r sanering och upprustning av b\xc3\xa5de Djurg\xc3\xa5rdsvarvet och de gamla anl\xc3\xa4ggningarna p\xc3\xa5 Beckholmen, m\xc3\xa5let \xc3\xa4r att skapa ett marinkulturellt centrum. Initiativtagare \xc3\xa4r Djurg\xc3\xa5rdsf\xc3\xb6rvaltningen. Efter en omfattande renovering kommer varvet att bli ett centrum f\xc3\xb6r renoveringar och underh\xc3\xa5ll av klassiska tr\xc3\xa4b\xc3\xa5tar._NEWLINE_Varvet som var l\xc3\xa4ngst tid i drift var M\xc3\xa4larvarvet bel\xc3\xa4get vid L\xc3\xa5ngholmens syd\xc3\xb6stra sida, h\xc3\xa4r fanns varvsverksamhet fr\xc3\xa5n 1680-talet till \xc3\xa5r 2007. Ett annat varv med gamla anor var Stockholms stora skeppsvarv \xc3\xa4ven kallad S\xc3\xb6dra varvet som grundades 1687. Det hade sin verksamhet i nuvarande Tegelviken under varierande former i mer \xc3\xa4n 200 \xc3\xa5r och var stadens st\xc3\xb6rsta varv. Den 16 januari  1907 skedde S\xc3\xb6dra varvets sista stapell\xc3\xb6pning med fartyget Liding\xc3\xb6f\xc3\xa4rjan 1. \xc3\x84nnu \xc3\xa4ldre var Stockholms \xc3\xb6rlogsvarv som b\xc3\xb6rjade anl\xc3\xa4ggas p\xc3\xa5 1640-talet p\xc3\xa5 Skeppsholmen. \xc3\x85r 1969 lades varvet ned och verksamheten flyttades till Musk\xc3\xb6._NEWLINE_Ekensbergs Varv var en varvsindustri i stadsdelen Gr\xc3\xb6ndal, bel\xc3\xa4gen p\xc3\xa5 halv\xc3\xb6n mellan M\xc3\xb6rtviken och Essingesundet i M\xc3\xa4laren. Varvet anlades 1873 av Stockholms Transport- och Bogseringsaktiebolaget, ursprungligen f\xc3\xb6r sina egna behov, verksamheten upph\xc3\xb6rde 1973. \xc3\x85r 1955 gjordes ett rekordbygge med kylfartyget M/S San Blas p\xc3\xa5 5625 Dwt som levererades till Rederi AB Jamaica (rederiet ingick i Sal\xc3\xa9nrederierna). Detta var det hittills st\xc3\xb6rsta fartyg som n\xc3\xa5gonsin byggts vid ett Stockholmsvarv._NEWLINE_S\xc3\xa4tra varv var ytterligare ett varv vid M\xc3\xa4laren (i nuvarande S\xc3\xa4tra). Det var ett fartygs- och reparationsvarv f\xc3\xb6r "st\xc3\xb6rre och mindre segelfartyg och pr\xc3\xa5mar" som existerade mellan 1878 och 1935. S\xc3\xa4tra varv hade sin h\xc3\xb6gsta arbetsstyrka med \xc3\xb6ver 40 man 1919, d\xc3\xa5 f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes \xc3\xa4ven bogserb\xc3\xa5tsbygget S/S Tebe som byggdes i samverkan med Ekensbergs varv. Idag p\xc3\xa5minner fundamentrester och v\xc3\xa4l bevarade arbetarbost\xc3\xa4der om den tidigare varvsverksamheten._NEWLINE_Verksamheten p\xc3\xa5 Bergsunds Mekaniska Verkstad vid norrsidan av Liljeholmsviken startade 1769. Ut\xc3\xb6ver varvsverksamheten var \xc3\xa4ven tillverkning av gjutj\xc3\xa4rnsbroar en viktig verksamhet f\xc3\xb6r f\xc3\xb6retaget. I b\xc3\xb6rjan av 1900-talet investerades ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r produktion av r\xc3\xa5oljemotorer. 1929 revs samtliga byggnader och bost\xc3\xa4der byggdes p\xc3\xa5 platsen._NEWLINE_Finnboda varv grundades av Bergsunds Mekaniska Verkstad \xc3\xa5r 1878. Anledning var att fartygen som byggdes och reparerades i verkstaden vid Liljeholmsviken blivit s\xc3\xa5 stora att de inte l\xc3\xa4ngre kunde slussas igenom vid Nils Ericsons sluss ut till Saltsj\xc3\xb6n. Under f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r fram till sekelskiftet 1900 kom varvet att utvecklas till ett av landets st\xc3\xb6rsta, endast \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffat av G\xc3\xb6taverken i G\xc3\xb6teborg. 1916 k\xc3\xb6pte Stockholms Rederi AB Svea Finnboda och ombildade varvet till ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt bolag; AB Finnboda Varf. Den 11 juni 1981 sj\xc3\xb6sattes Finnbodas sista egentillverkade fartyg, 6\xc2\xa0500-tonnaren Nordic Link. Varvet byggdes sedan om f\xc3\xb6r att bli landets n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta reparationsvarv. 1990 sj\xc3\xb6nk emellertid efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 fartygsreparationer kraftigt. F\xc3\xb6ljden blev att f\xc3\xb6retaget f\xc3\xb6rsattes i konkurs 1991.\n_START_SECTION_\nInternationella bes\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\nStockholm \xc3\xa4r inte bara g\xc3\xa4sthamn f\xc3\xb6r utl\xc3\xa4ndska kryssningsfartyg utan \xc3\xa4ven i samband med internationella t\xc3\xa4vlingar och evenemang. H\xc3\xa4r kan n\xc3\xa4mnas The Tall Ships\' Races som kom till Stockholm p\xc3\xa5 sommaren 2007. Fr\xc3\xa5n Sverige deltog bland annat HMS Gladan och HMS Falken som tillh\xc3\xb6r F\xc3\xb6rsvarsmaktens / Sj\xc3\xb6stridsskolans skonertdivision. Segelfartygen lade till vid stadens klassiska hamnar; Skeppsbron och Stadsg\xc3\xa5rden och man fick ett intryck av hur det kunde se ut p\xc3\xa5 1700-talet._NEWLINE_En annan internationell t\xc3\xa4vling som hade \xe2\x80\x9chamnrace\xe2\x80\x9c och \xe2\x80\x9cstopover\xe2\x80\x9d i Stockholm var Volvo Ocean Race 2008-2009. Den 15 juni 2009 placerade sig b\xc3\xa5ten Ericsson 4, med skeppare Torben Grael p\xc3\xa5 tredje plats p\xc3\xa5 ben 9 fr\xc3\xa5n Marstrand till Stockholm. Med deras tredje placering s\xc3\xa4krade de totalsegern i 2008\xe2\x80\x932009 \xc3\xa5rs upplaga av Volvo Ocean Race._NEWLINE_Senast Stockholm visade sig upp som sj\xc3\xb6fartsstad var i samband med Br\xc3\xb6llopet mellan kronprinsessan Victoria och Daniel Westling i juni 2010. Vid Skeppsbron l\xc3\xa5g norska respektive danska kungaskeppen Norge och Dannebrogen, vid Skeppsholmen f\xc3\xb6rt\xc3\xb6jde Ostindiefararen G\xc3\xb6theborg och i Saltsj\xc3\xb6n ankrade flera fartyg ur svenska flottan tillsammans med bland annat brittiska HMS Kent.'