b'\n_START_ARTICLE_\nIsa Boletini\n_START_SECTION_\nBiograf\n_START_PARAGRAPH_\nBoletini f\xc3\xb6ddes i byn Boletin, n\xc3\xa4ra Mitrovica i d\xc3\xa5varande Osmanska riket, nuvarande Kosovo._NEWLINE_I sjutton\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern ansl\xc3\xb6t sig Boletini till Prizrenligans gerillaarm\xc3\xa9 och deltog i slaget vid Slivova mot Osmanska riket. Han blev ocks\xc3\xa5 en f\xc3\xb6rgrundsfigur i motst\xc3\xa5ndsr\xc3\xb6relsen mot serbiska och montenegrinska trupper._NEWLINE_Under sent 1800-tal ansl\xc3\xb6t Boletini sig till den albanska str\xc3\xa4van att inkorporera de fyra osmanska vilayeterna (Kosovo, Shkodra, Manastir och Janina) i en albansk statsbildning. N\xc3\xa4r Prizrenligan nedk\xc3\xa4mpades 1881 deporterades Boletini till Istanbul, liksom tusentals av dess anh\xc3\xa4ngare, d\xc3\xa4r han satt f\xc3\xa4ngslad till 1906. Vid frisl\xc3\xa4ppandet var han f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r Kosovo i det osmanska parlamentet mellan \xc3\xa5ren 1908 och 1912._NEWLINE_Under upproret 1912 mot osmanerna, som spred sig \xc3\xb6ver alla albanska omr\xc3\xa5den, besl\xc3\xb6t albanska patrioter att etablera en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt stat. Den 28 november 1912 i Vlora vid 469-\xc3\xa5rsjubileet av Krujas befrielse, grundade den albanska f\xc3\xb6rsamlingen staten Albanien. Isa Boletini, som d\xc3\xa5 var ledaren f\xc3\xb6r det kosovoalbanska samfundet, ansl\xc3\xb6t sig som medlem i den nya staten._NEWLINE_Isa Boletinis bidrag var viktigt f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka och bevara den nya statsbildningen och han var medlem i den albanska delegationen vid Londonkonferensen 1913. Den albanska delegationen ville att Kosovo skulle stanna inom Albaniens gr\xc3\xa4nser, men supermakterna gav bara en tredjedel av det beg\xc3\xa4rda territoriet. _NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget slog Boletini den serbiska arm\xc3\xa9n vid flera slag, bl.a slaget om Skopje. Boletini blev skjuten och d\xc3\xb6dades i ett bakh\xc3\xa5ll, liksom flera ur hans n\xc3\xa4rmaste sl\xc3\xa4kt, av en montenegrinsk styrka ledd av Radomir Ve\xc5\xa1ovi\xc4\x87 n\xc3\xa4r han var p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till ett m\xc3\xb6te med Krajl Nikolla p\xc3\xa5 franska konsulatet i Cetinje._NEWLINE_Boletini bar ofta den albanska m\xc3\xb6ssan plis och traditionell kl\xc3\xa4dsel som blev n\xc3\xa5got av hans personliga k\xc3\xa4nnetecken. Ett av hans mest ber\xc3\xb6mda citat \xc3\xa4r "Jag m\xc3\xa5r bra n\xc3\xa4r Albanien m\xc3\xa5r bra". \xc3\x85r 2004 hedrades han postumt av Kosovos president Ibrahim Rugova med den h\xc3\xb6ga orden "Kosovos hj\xc3\xa4lte".'