b'\n_START_ARTICLE_\nSomero\n_START_SECTION_\nNaturgeografi\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb6rsta delen av Somero ing\xc3\xa5r i Pemar \xc3\xa5s avrinningsomr\xc3\xa5de, som mynnar ut i Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdshavet. Pemar \xc3\xa5 har sin b\xc3\xb6rjan i sj\xc3\xb6n Painio i Sommarn\xc3\xa4s i \xc3\xb6stra delen av Somero och rinner mot v\xc3\xa4st genom flera smala sj\xc3\xb6ar, som f\xc3\xb6ljer en stor f\xc3\xb6rkastningslinje i berggrunden._NEWLINE_S\xc3\xb6dra delaen av Somero tillh\xc3\xb6r Uskela \xc3\xa5s avrinningsomr\xc3\xa5de, som ocks\xc3\xa5 mynnar ut i Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdshavet. I sydv\xc3\xa4stra Somero har \xc3\xa5n Rekijoki gr\xc3\xa4vt djupa raviner i lerjorden. I Sommarn\xc3\xa4s i \xc3\xb6stra delen av Somero l\xc3\xb6per \xc3\xa4ndmor\xc3\xa4nen Tredje Salpausselk\xc3\xa4. P\xc3\xa5 v\xc3\xa4stsidan av \xc3\xa4ndmor\xc3\xa4nen har \xc3\xa5n Terttil\xc3\xa4njoki sin b\xc3\xb6rjan i sj\xc3\xb6n Halkj\xc3\xa4rvi, som \xc3\xa4r den st\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6n i Uskela \xc3\xa5s avrinningsomr\xc3\xa5de._NEWLINE_\xc3\x96stsidan av Tredje Salpausselk\xc3\xa4 i Sommarn\xc3\xa4s tillh\xc3\xb6r Svart\xc3\xa5ns avrinningsomr\xc3\xa5de som mynnar ut i Pojoviken av Finska viken. De st\xc3\xb6rsta sj\xc3\xb6arna d\xc3\xa4r \xc3\xa4r Oinasj\xc3\xa4rvi och Arimaa, fr\xc3\xa5n vilka vattnet rinner mot syd, och Heinj\xc3\xa4rvi, fr\xc3\xa5n vilken vattnet rinner mot \xc3\xb6st._NEWLINE_Det nord\xc3\xb6stra h\xc3\xb6rnet av Sommarn\xc3\xa4s tillh\xc3\xb6r Kumo \xc3\xa4lvs avrinningsomr\xc3\xa5de. Den enda stora sj\xc3\xb6n d\xc3\xa4r \xc3\xa4r Salkolanj\xc3\xa4rvi, som avvattnas till Liesj\xc3\xa4rvi vid Liesj\xc3\xa4rvi nationalpark i Tammela.\n_START_SECTION_\nKulturgeografi\n_START_PARAGRAPH_\nSomero \xc3\xa4r en del av Salo ekonomiska region och landskapet Egentliga Finland. De n\xc3\xa4rmaste centralorterna p\xc3\xa5 regionalniv\xc3\xa5 \xc3\xa4r Salo i Egentliga Finland och Forssa i Egentliga Tavastland. P\xc3\xa5 landskapsniv\xc3\xa5 \xc3\xa4r de tv\xc3\xa5 n\xc3\xa4rmaste st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna \xc3\x85bo i Egentliga Finland och huvudstaden Helsingfors i Nyland. Av st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der Tavastehus i Egentliga Tavastland och Tammerfors i Birkaland samt av mindre st\xc3\xa4der Loimaa i Egentliga Finland och Lojo i Nyland har mindre betydelse._NEWLINE_Grannkommunerna till Somero \xc3\xa4r Salo i syd, som tillh\xc3\xb6r landskapet Egentliga Finland och Salo ekonomiska region; Koskis i v\xc3\xa4st och Loimaa i nordv\xc3\xa4st, som tillh\xc3\xb6r landskapet Egentliga Finland och Loimaa ekonomiska region; Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4, Jockis och Tammela i norr, som tillh\xc3\xb6r landskapet Egentliga Tavastland och Forssa ekonomiska region; samt Lojo i \xc3\xb6st, som tillh\xc3\xb6r landskapet Nyland och Helsingfors ekonomiska region.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriskt \xc3\xa4r Somero en del av det historiska landskapet Tavastland (fi. H\xc3\xa4me) och har varit en del av Nylands och Tavastehus l\xc3\xa4n \xc3\xa5r 1634-1831 och Tavastehus l\xc3\xa4n \xc3\xa5r 1831-1990._NEWLINE_P\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre administrativ niv\xc3\xa5 var Somero en del av S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4ki h\xc3\xa4rad, och sedan av Nedre S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4ki h\xc3\xa4rad och Tammela h\xc3\xa4rad. I jordeboksockenf\xc3\xb6rdelning var Somero f\xc3\xb6rst en del av Loimo socken som senare gick under namnet Portas socken efter den nuvarande byn Porras i Tammela._NEWLINE_\xc3\x85r 1492 flyttades den nuvarande s\xc3\xb6dra delen av Somero fr\xc3\xa5n Uskela till Somero. Under 1600-talet blev Sommarn\xc3\xa4s (fi. Somerniemi) en kapellf\xc3\xb6rsamling till Somero. \xc3\x85r 1921 blev Sommarn\xc3\xa4s en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig kommun och f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_Under 1900-talet har Somero varit en del av Sydv\xc3\xa4stra Tavastland (fi. Lounais-H\xc3\xa4me) som \xc3\xa4r en inofficiell del av det historiska landskapet Tavastland omkring staden Forssa och best\xc3\xa5r av den nuvarande Forssa ekonomiska region samt den nuvarande staden Somero fr\xc3\xa5n den nuvarande Salo Ekonomiska region och den nuvarande kommunen Urdiala fr\xc3\xa5n den nuvarande S\xc3\xb6dra Birkalands ekonomiska region._NEWLINE_\xc3\x85r 1977 slogs kommunen Sommarn\xc3\xa4s samman med Somero._NEWLINE_Bland \xc3\xb6vriga f\xc3\xb6re detta kommuner har till Someros grannkommuner tidigare ing\xc3\xa5tt Kuusjoki (fr\xc3\xa5n 2009 en del av Salo), Kiikala (fr\xc3\xa5n 2009 en del av Salo), Mellil\xc3\xa4 (fr\xc3\xa5n 2009 en del av Loimaa) och Loimaa kommun (fr\xc3\xa5n 2005 en del av Loimaa) fr\xc3\xa5n egentliga Finland samt Nummis (1981-2013 en del av Nummi-Pusula, fr\xc3\xa5n 2013 en del av Lojo) och Pusula (1981-2013 en del av Nummi-Pusula, fr\xc3\xa5n 2013 en del av Lojo) eller senare Nummi-Pusula (1981-2013, d\xc3\xa4refter en del av Lojo) fr\xc3\xa5n Nyland._NEWLINE_Fram till 1990 var Somero en del av Tavastehus l\xc3\xa4n, men blev d\xc3\xa5 en del av \xc3\x85bo och Bj\xc3\xb6rneborgs l\xc3\xa4n, vilket ocks\xc3\xa5 betydde att Somero etablerade sig som en del av det nuvarande landskapet egentliga Finland n\xc3\xa4r de nuvarande Landskapens f\xc3\xb6rbund formades i b\xc3\xb6rjan av 1990-talet. Fram till 1993 var Somero en landskommun men blev stad d\xc3\xa5._NEWLINE_\xc3\x85r 1997, n\xc3\xa4r de gamla l\xc3\xa4nen avskaffades, blev Somero en del av V\xc3\xa4stra Finlands l\xc3\xa4n. Efter att ocks\xc3\xa5 de nya l\xc3\xa4nen avskaffades \xc3\xa5r 2010, har Somero varit en del av verksamhetsomr\xc3\xa5det av Sydv\xc3\xa4stra Finlands N\xc3\xa4rings-, trafik- och milj\xc3\xb6central._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 egendomar i kommunen \xc3\xa4r Palikais (fi. Palikainen) och Seder (fi. Seeteri). Bland \xc3\xb6vriga \xc3\xa4r L\xc3\xa5ngsj\xc3\xb6, Jurvala, \xc3\x85vik, Lahtis (fi. Lahti), Kimala, H\xc3\xa4rk\xc3\xa4l\xc3\xa4, Harju, Iham\xc3\xa4ki, Hirsj\xc3\xa4rvi och Kopila.'