b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85rstid\n_START_SECTION_\nIndelning\n_START_PARAGRAPH_\nAstronomiskt sett motsvarar \xc3\xa5rstiderna var sin fj\xc3\xa4rdedel av jordens omloppsbana runt solen. V\xc3\xa5ren b\xc3\xb6rjar d\xc3\xa5 vid v\xc3\xa5rdagj\xc3\xa4mningen cirka 20\xe2\x80\x9321 mars, sommaren har sin b\xc3\xb6rjan vid sommarsolst\xc3\xa5ndet cirka 20-21 juni, h\xc3\xb6sten vid h\xc3\xb6stdagj\xc3\xa4mningen cirka 22-23 september, och vintern vid vintersolst\xc3\xa5ndet runt den 21-22 december. Detta indelningss\xc3\xa4tt anv\xc3\xa4nds som standard i m\xc3\xa5nga engelsktalande l\xc3\xa4nder men kallas d\xc3\xa4r f\xc3\xb6r astronomisk indelning vilket inte b\xc3\xb6r blandas ihop med den klimatologiska indelningen som \xc3\xa4r standard i m\xc3\xa5nga andra l\xc3\xa4nder till exempel i Sverige, Finland, m.fl. _NEWLINE_En kalendarisk  indelning sker efter \xc3\xa5rets m\xc3\xa5nader d\xc3\xa4r v\xc3\xa5rens m\xc3\xa5nader \xc3\xa4r mars, april och maj, sommaren: juni, juli, augusti, h\xc3\xb6sten: september, oktober, november, och vintern: december, januari, februari. _NEWLINE_En mer modern indelning \xc3\xa4r den klimatologiska \xc3\xa5rstidsindelningen, som anv\xc3\xa4nds av bland annat SMHI, intr\xc3\xa4ffar v\xc3\xa5ren n\xc3\xa4r dygnsmedeltemperaturen \xc3\xa4r stigande och ligger mellan 0 och 10 grader Celsius. Sommar \xc3\xa4r det d\xc3\xa5 temperaturen varaktigt \xc3\xa4r \xc3\xb6ver +10\xc2\xa0\xc2\xb0C, h\xc3\xb6st n\xc3\xa4r dygnsmedeltemperaturen \xc3\xa4r fallande och ligger mellan 0 och 10 grader, och slutligen vinter d\xc3\xa5 dygnsmedeltemperaturen varaktigt ligger under 0\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Dagarna mellan vinter och v\xc3\xa5r kallas ofta f\xc3\xb6r v\xc3\xa5rvinter, dagarna mellan v\xc3\xa5r och sommar brukar kallas f\xc3\xb6rsommar och n\xc3\xa4r sommaren \xc3\xb6verg\xc3\xa5r i h\xc3\xb6st talar man om att det \xc3\xa4r sensommar. N\xc3\xa5gon vedertagen term f\xc3\xb6r h\xc3\xb6stens \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng i vinter finns inte.\n_START_SECTION_\nOrsak\n_START_PARAGRAPH_\nJordens \xc3\xa5rstider \xc3\xa4r en f\xc3\xb6ljd av att jordaxeln lutar mot jordbanans plan.  D\xc3\xa5 det ena halvklotet lutar mot solen, har detta halvklot sommar, medan det andra halvklotet har vinter (vilket intr\xc3\xa4ffar under m\xc3\xa5naderna kring juni och december).  Under tiderna d\xc3\xa4remellan, d\xc3\xa5 b\xc3\xa5da halvkloten f\xc3\xa5r ta emot mer eller mindre lika mycket solljus (runt mars och september) infaller v\xc3\xa5r och h\xc3\xb6st._NEWLINE_Fyra \xc3\xa5rstider finns i de tempererade zonerna mellan ekvatorn och polerna. N\xc3\xa4rmast ekvatorn v\xc3\xa4xlar \xc3\xa5rstiderna ist\xc3\xa4llet mellan regnperiod (regntid) och torrperiod (torrtid).\n_START_SECTION_\nGrekisk mytologi\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt den grekiska mytologin kom \xc3\xa5rstiderna till genom Demeter, v\xc3\xa4xternas gudinna._NEWLINE_Demeters dotter Persefone blev tillf\xc3\xa5ngatagen av Hades, underjordens och de d\xc3\xb6das gud. Hades tvingade Persefone att \xc3\xa4kta honom och tillsammans levde de i underjorden under en tid._NEWLINE_N\xc3\xa4r Demeter h\xc3\xb6rde talas om detta blev hon rasande och kr\xc3\xa4vde att f\xc3\xa5 sin dotter tillbaka. Men Persefone hade \xc3\xa4tit av underjordens mat, och ingen som \xc3\xa5t n\xc3\xa5gonting fr\xc3\xa5n Hades rike kunde n\xc3\xa5gonsin komma d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n. De flesta gudarna st\xc3\xa4llde sig p\xc3\xa5 Demeters sida och ans\xc3\xa5g att Hades hade gjort fel n\xc3\xa4r han tog med sig Persefone till underjorden mot hennes vilja._NEWLINE_Demeter var s\xc3\xa5 utom sig av sorg att v\xc3\xa4xterna b\xc3\xb6rjade att ruttna och allt blev m\xc3\xb6rkt och kallt. Det var den f\xc3\xb6rsta vintern. Hades s\xc3\xa5g hur detta p\xc3\xa5verkade b\xc3\xa5de gudarna och m\xc3\xa4nniskorna och gick d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r med p\xc3\xa5 att l\xc3\xa5ta Demeter f\xc3\xa5 sin dotter tillbaka, men eftersom Persefone hade \xc3\xa4tit av hans mat s\xc3\xa5 kunde hon inte fullt \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda. N\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader om \xc3\xa5ret bodde Persefone i underjorden tillsammans med sin make._NEWLINE_Just under de m\xc3\xa5naderna var Demeter alltid sorgsen och allt blev kallt igen. Det \xc3\xa4r enligt grekerna d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r vintern varar just under de m\xc3\xa5naderna, och n\xc3\xa4r Persefone f\xc3\xa5r komma upp ovan jord igen s\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjar v\xc3\xa4xterna att blomma.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vriga system\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r samerna har klimatet och \xc3\xa5rstiderna stor betydelse och \xc3\xa5ret \xc3\xa4r enligt den samiska kulturen indelat i \xc3\xa5tta \xc3\xa5rstider: v\xc3\xa5rvinter (mars), v\xc3\xa5r (april-maj), v\xc3\xa5rsommar (juni), sommar (juni\xe2\x80\x93 juli), h\xc3\xb6stsommar (augusti), h\xc3\xb6st (september-oktober), h\xc3\xb6stvinter (november) och vinter (december-mars)._NEWLINE_Australiens aboriginer har utvecklat helt egna \xc3\xa5rstidssystem. Yolngu-folket har till exempel sex \xc3\xa5rstider. Systemet f\xc3\xb6r deras \xc3\xa5rstider bygger p\xc3\xa5 olika f\xc3\xb6reteelser i deras lokala milj\xc3\xb6. Till exempel f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ger Gadgeron-folket sin sen-torra \xc3\xa5rstid genom att iaktta n\xc3\xa4rvaron av en viss typ av flugor.'