b'\n_START_ARTICLE_\n12,7 \xc3\x97 99 mm NATO\n_START_SECTION_\n12,7 \xc3\x97 99 mm i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nSverige har anv\xc3\xa4nt 12,7 \xc3\x97 99 mm under st\xc3\xb6rre delen av 1900 talet och anv\xc3\xa4nder den \xc3\xa4n idag. Svenska f\xc3\xb6rsvarsmakten verkar ha f\xc3\xb6rst kommit i kontakt med patronen under mitten av 1930-talet d\xc3\xa5 det svenska flygvapnet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte rusta upp med nya moderna flygplan och kraftfullare bev\xc3\xa4pning. Man letade efter en grovkalibrig kulspruta att anv\xc3\xa4nda i framtida stridsflygplan. Patronen .50\xc2\xa0BMG var en av de patroner som man skulle kunna t\xc3\xa4nka sig att anv\xc3\xa4nda. Dock valde man till slut patronen 13,2 \xc3\x97 99 mm Hotchkiss (under beteckningen 13,2\xc2\xa0mm skarp patron\xc2\xa0m/39) d\xc3\xa5 denna var b\xc3\xa4ttre anpassad f\xc3\xb6r luftv\xc3\xa4rn. Dessa kom att brukas i automatkanon m/39 som var en vidareutvecklad Browning\xc2\xa0M2-konstruktion._NEWLINE_13,2 mm patron m/39 kom att anv\xc3\xa4ndas i akan m/39 fram till andra halvan av 1940-talet d\xc3\xa5 Sverige anskaffade amerikanska jaktplanet P-51 Mustang. Dessa flygplan, som i Sverige fick beteckningen J\xc2\xa026, var bev\xc3\xa4pnade med amerikanska 12,7\xc2\xa0mm M2\xc2\xa0Browning-kulsprutor som sk\xc3\xb6t .50\xc2\xa0BMG. Dessa vapen betecknades 12,7\xc2\xa0mm automatkanon\xc2\xa0m/45 medan patronen betecknades 12,7\xc2\xa0mm skarp patron\xc2\xa0m/45. Flygvapnet hamnade i ett dilemma d\xc3\xa5 man nu hade tv\xc3\xa5 stycken patroner som var extremt lika och f\xc3\xb6r ett otr\xc3\xa4nat \xc3\xb6ga oskiljaktiga fr\xc3\xa5n varandra. Detta gjorde det sv\xc3\xa5rt att lagerh\xc3\xa5lla och tillverka de tv\xc3\xa5 s\xc3\xa5 n\xc3\xa4rliggande ammunitionstyperna, speciellt ur en krigstillverkningssynpunkt. Eftersom patronerna var n\xc3\xa4st intill identiska (b\xc3\xa5de 13,2 \xc3\x97 99 mm och 12,7 \xc3\x97 99 mm hade samma dimensioner f\xc3\xb6rutom kaliber) valde en enhetlig kaliber d\xc3\xa5 de existerande vapnen akan\xc2\xa0m/39 och m/45 kunde modifieras billigt f\xc3\xb6r att skjuta vardera ammunition. Valet f\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 12,7 \xc3\x97 99 mm d\xc3\xa5 man kunde k\xc3\xb6pa in massvis med billig ammunition efter kriget. D\xc3\xa4refter kom alla akan\xc2\xa0m/39 att modifieras med 12,7\xc2\xa0mm pipor bland annat f\xc3\xb6r att skjuta 12,7\xc2\xa0mm patron\xc2\xa0m/39._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund av detta kom 12,7 mm patron m/45 att anv\xc3\xa4ndas genom hela kalla kriget. 12,7\xc2\xa0mm akan\xc2\xa0m/45 kom att sluta brukas efter att J\xc2\xa026 tagits ur tj\xc3\xa4nst men de modifierade akan\xc2\xa0m/39 vapnen kom att brukas som \xc3\xb6vningsvapen p\xc3\xa5 flygplan som var bev\xc3\xa4pnade med 20\xc2\xa0mm akan\xc2\xa0m/46, m/47, m/49 och 30\xc2\xa0mm akan\xc2\xa0m/55 d\xc3\xa5 dess lavetter kunde adaptera akan\xc2\xa0m/39 med till\xc3\xa4ggsmaterial._NEWLINE_Under 12,7 mm akan m/39:s slutskede som \xc3\xb6vningsvapen inom flygvapnet antogs p\xc3\xa5 80-talet M2\xc2\xa0Browning inom armen och marinen i kaliber 12,7 \xc3\x97 99 mm under beteckningen tung kulspruta 12,7\xc2\xa0mm (senare ksp\xc2\xa088). Patronen beh\xc3\xb6ll beteckningen m/45 men kortades ner till enbart patron\xc2\xa0m/45 ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r skarp patron\xc2\xa0m/45. Patron\xc2\xa0m/45 anv\xc3\xa4ndes \xc3\xa4n idag och d\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Ksp\xc2\xa088 och AG\xc2\xa090 som anv\xc3\xa4nds av flera grenar inom den svenska f\xc3\xb6rsvarsmakten som till exempel j\xc3\xa4gar- och ingenj\xc3\xb6rsf\xc3\xb6rbanden. Som stridsammunition finns det flera olika typer av projektiler. De flesta \xc3\xa4r av pansarbrytande- och brandtyp med eller utan sp\xc3\xa5rljus.\n_START_SECTION_\nRekord\n_START_PARAGRAPH_\n1967 lyckades prickskytten Carlos Hathcock i USA:s marink\xc3\xa5r tr\xc3\xa4ffa en fiende med ett skott fr\xc3\xa5n en M2-kulspruta f\xc3\xb6rsedd med kikarsikte p\xc3\xa5 2\xc2\xa0300 meters avst\xc3\xa5nd. Detta visade p\xc3\xa5 m\xc3\xb6jligheten att konstruera kraftiga prickskyttegev\xc3\xa4r f\xc3\xb6r kaliber 12,7 \xc3\x97 99 mm som till exempel Barrett M82. Hathcocks rekord slogs \xc3\xa5r 2002 under Afghanistankriget d\xc3\xa5 den kanadensiske prickskytten Rob Furlong tr\xc3\xa4ffade en fiende p\xc3\xa5 2\xc2\xa0430 meters h\xc3\xa5ll med ett skott fr\xc3\xa5n ett McMillan Tac-50, \xc3\xa4ven det det med kaliber 12,7 \xc3\x97 99 mm.'