b'\n_START_ARTICLE_\nIndisk saxn\xc3\xa4bb\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4ten\n_START_PARAGRAPH_\nSaxn\xc3\xa4bbarna p\xc3\xa5minner om t\xc3\xa4rnor till utseendet, men undre n\xc3\xa4bbhalvan \xc3\xa4r l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n den \xc3\xb6vre. Vid f\xc3\xb6dos\xc3\xb6k flyger den strax ovanf\xc3\xb6r vattenytan med undre n\xc3\xa4bbhalvan nedstucken i vattnet f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 tag i fisk som befinner sig n\xc3\xa4ra ytan._NEWLINE_Saxn\xc3\xa4bbarna \xc3\xa4r unika bland f\xc3\xa5glarna f\xc3\xb6r sina pupiller som drar ihop sig till en smal vertikal sk\xc3\xa5ra vid starkt ljus, likt kattens pupiller._NEWLINE_Indisk saxn\xc3\xa4bb \xc3\xa4r svart ovan, med vitt panna och krage, undersidan \xc3\xa4r vit. N\xc3\xa4bben \xc3\xa4r m\xc3\xb6rkt orangef\xc3\xa4rgad med gul spets. I flykten syns vit bakkant p\xc3\xa5 vingen och den korta kluvna stj\xc3\xa4rten med svartaktiga centrala fj\xc3\xa4drar. F\xc3\xa5glar utanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckningstid \xc3\xa4r brunare ovan och allm\xc3\xa4nt blekare f\xc3\xa4rgad. L\xc3\xa4tet \xc3\xa4r korta kapp eller kipp, framf\xc3\xb6r allt i flykten eller n\xc3\xa4r den st\xc3\xb6rs.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nIndisk saxn\xc3\xa4bb \xc3\xa4r begr\xc3\xa4nsad till floder och sj\xc3\xb6ar i Pakistan, Indien norr om 16:e breddgraden, Bangladesh (huvudsakligen i Padma-Meghnadeltat) samt i Burma. I Nepal \xc3\xa4r den s\xc3\xa4llsynt bes\xc3\xb6kare. P\xc3\xa5 1800-talet var den vanlig \xc3\xa4ven i Laos, Kambodja och Vietnam, men d\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n finns inga sentida rapporter. Den har tillf\xc3\xa4lligt p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffats \xc3\xa4ven i Iran, Oman och Thailand.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nIndisk saxn\xc3\xa4bb \xc3\xa4r i huvudsak begr\xc3\xa4nsad till stora floder, framf\xc3\xb6r lugna delar med sandrevlar. Den ses ocks\xc3\xa5 s\xc3\xa4llsynt vid flodmynningar, kuster och s\xc3\xb6tvattensdammar. F\xc3\xa5geln lever av fisk, r\xc3\xa4kor och insektslarver som den f\xc3\xa5ngar i v\xc3\xa4ldigt grunt vatten, endast tre till fyra decimeter djupt. Den \xc3\xa4r mest aktiv nattetid och i skymning, men \xc3\xa4ven dagtid, troligen p\xc3\xa5verkat av v\xc3\xa4der och tillg\xc3\xa5ng och f\xc3\xb6da._NEWLINE_Den h\xc3\xa4ckar normalt mellan mitten av februari i och juni, men exakt tidpunkt varierar lokalt efter vattenniv\xc3\xa5. F\xc3\xa5geln \xc3\xa4r en monogam kolonih\xc3\xa4ckare p\xc3\xa5 sandbankar eller \xc3\xb6ar i st\xc3\xb6rre floder, ofta tillsammans med sm\xc3\xa5t\xc3\xa4rna (Sternula albifrons), indisk flodt\xc3\xa4rna (Sterna aurantia) och mindre vadarsvala (Glareola lactea). Boet \xc3\xa4r en ofodrad uppskrapad grop i sand, \xc3\xa5tminstone tio centimeter fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4rmaste granne men vanligen fyra till fem meter. I nordv\xc3\xa4stra Indien l\xc3\xa4gger honan fyra \xc3\xa4gg, endast tv\xc3\xa5 eller tre l\xc3\xa4ngre \xc3\xb6sterut. \xc3\x84ggen ruvas i 21-24 dagar av b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen men huvudsakligen av honan. Kr\xc3\xa5kor, glador, sjakaler och bandhavs\xc3\xb6rn (Haliaeetus leucoryphus) \xc3\xa4r alla hot mot \xc3\xa4ggen, medan getter och kor kan riskera krossa dem.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nArten har minskat i Indien och Pakistan och dess population uppskattas till endast 6.000-10.000 individer. IUCN kategoriserar den d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som s\xc3\xa5rbar.'