b'\n_START_ARTICLE_\nEliza Lynch\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nEliza Lynch emigrerade med sin familj till Paris under den stora sv\xc3\xa4lten p\xc3\xa5 Irland. Hon gifte sig 1850 med den franske officeren Xavier Quatrefages, men kunde av h\xc3\xa4lsosk\xc3\xa4l inte f\xc3\xb6lja honom till Algeriet; de separerade efter tre \xc3\xa5rs \xc3\xa4ktenskap och skildes n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r senare._NEWLINE_Lynch blev medlem av kretsen kring prinsessan Mathilde Bonaparte, d\xc3\xa4r hon lanserade sig som kurtisan. 1854 inledde hon ett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande med general Francisco Solano L\xc3\xb3pez, son till Paraguyas president Carlos Antonio L\xc3\xb3pez, och f\xc3\xb6ljde honom samma \xc3\xa5r till Paraguay. Paret fick sex barn, och de levde i ett fast f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta dam\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1862 eftertr\xc3\xa4dde Francisco Solano L\xc3\xb3pez sin far som Paraguyas president. Trots att han aldrig formellt hade gift sig med Eliza Lynch, behandlade han henne som sin maka och hon fungerade ceremoniellt som landets f\xc3\xb6rsta dam. Som s\xc3\xa5dan introducerade hon m\xc3\xa5nga sedv\xc3\xa4njor fr\xc3\xa5n Europas s\xc3\xa4llskapsliv i Paraguay, s\xc3\xa5som klubbar och olika sociala h\xc3\xb6gtidligheter. Hon ans\xc3\xa5gs vara mycket politiskt inflytelserik under L\xc3\xb3pez\' tid som president och utpekades som den drivande bakom L\xc3\xb3pez\' ambitioner. I sin bok Exposici\xc3\xb3n. Protesta que hace Elisa A. Lynch fr\xc3\xa5n 1876 f\xc3\xb6rnekade hon dock att hon hade engagerat sig i statens aff\xc3\xa4rer._NEWLINE_Lynch har ofta getts skulden f\xc3\xb6r att ha uppmuntrat Lopez att p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja trippelallianskriget. Under kriget \xc3\xa5tf\xc3\xb6ljde hon honom i f\xc3\xa4lt som ledare f\xc3\xb6r "Las Residentas", kvinnliga anh\xc3\xb6riga till soldaterna. Hon fanns d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r n\xc3\xa4rvarande under Slaget vid Cerro Cor\xc3\xa1 1 mars 1870, d\xc3\xa4r L\xc3\xb3pez dog p\xc3\xa5 slagf\xc3\xa4ltet efter att ha f\xc3\xb6rlorat slaget. \xc3\x84ven deras 15-\xc3\xa5rige son Juan Francisco d\xc3\xb6dades n\xc3\xa4r de civila tillf\xc3\xa5ngatogs av fienden efter slaget. Elisa Lynch begravde sedan b\xc3\xa5de L\xc3\xb3pez och sonen med egna h\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nSenare liv\n_START_PARAGRAPH_\nHon och hennes barn blev d\xc3\xa4refter landsf\xc3\xb6rvisade fr\xc3\xa5n Paraguay. I samband med landsf\xc3\xb6rvisningen beslagtogs Lynchs egendom, eftersom hon anklagades f\xc3\xb6r att ha utarmat det paraguayanska folket. Lynch togs d\xc3\xa4refter tillf\xc3\xa5nga av de segrande brasilianarna och satt d\xc3\xa4refter en tid i f\xc3\xa4ngelse i Rio de Janeiro; efter att ha offentliggjort sin prek\xc3\xa4ra situation sl\xc3\xa4pptes hon dock fri i brist p\xc3\xa5 bevisning._NEWLINE_Lynch reste d\xc3\xa4refter till London (ytterligare ett barn avled under b\xc3\xa5tresan), d\xc3\xa4r hon sedan fortsatte sina r\xc3\xa4ttsliga anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 den beslagtagna egendomen. Den mycket utdragna r\xc3\xa4ttssaken slutade dock med att egendomen anv\xc3\xa4ndes som del av Paraguays krigsskadest\xc3\xa5nd gentemot Brasilien. Hon kunde dock ta i anspr\xc3\xa5k vissa medel som L\xc3\xb3pez l\xc3\xa4mnat efter sig i London._NEWLINE_I oktober 1875 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Lynch till Asuni\xc3\xb3n f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka \xc3\xa5terf\xc3\xa5 sin egendom; hon utvisades dock dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 utan att ha lyckats med sitt m\xc3\xa5l._NEWLINE_D\xc3\xa4refter slog hon sig ned i Buenos Aires. D\xc3\xa4r publicerade hon klagoskriften Exposici\xc3\xb3n y protesta, i vilken hon f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rsvara sig mot anklagelserna mot hennes person. I Argentina hittade hon ingen f\xc3\xb6rsvarare av hennes sak som den sista syndabocken f\xc3\xb6r kriget i Paraguay. Slutligen \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hon till Paris, d\xc3\xa4r hon slog sig ned och 1886 avled.\n_START_SECTION_\nEfterm\xc3\xa4le\n_START_PARAGRAPH_\nHennes kvarlevor \xc3\xa5terf\xc3\xb6rdes 1986 \xe2\x80\x93 100 \xc3\xa5r efter hennes d\xc3\xb6d \xe2\x80\x93 till Paraguay av Alfredo Stroessner. Han f\xc3\xb6rklarade henne f\xc3\xb6r nationalhj\xc3\xa4ltinna och hon begrovs i Cementerio de la Recoleta._NEWLINE_Eliza Lynch \xc3\xa4r en kontroversiell figur i Paraguays historia. Hon har j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rts med Evita Peron och blivit skildrad i \xc3\xa5tskillig fiktion.'