b'\n_START_ARTICLE_\nTerrorbombning\n_START_PARAGRAPH_\nTerrorbombning inneb\xc3\xa4r att civila m\xc3\xa5l i st\xc3\xa4der terroriseras av bombningar f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4nka moralen och f\xc3\xb6r att orsaka panik. Terrorbombningar har utf\xc3\xb6rts med kanoner, raketer, fartygsartilleri och bombning fr\xc3\xa5n flygplan. Oj\xc3\xa4mf\xc3\xb6rligt st\xc3\xb6rst f\xc3\xb6r\xc3\xb6delse har orsakats av flygbombningarna under andra v\xc3\xa4rldskriget.\n_START_SECTION_\nLagar\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen ett formellt avtal om krigets lagar skrevs under var i Sankt Petersburgdeklarationen 1868. Deklarationen kom till efter att en ny typ av kulor, som exploderade d\xc3\xa5 de tr\xc3\xa4ffade, hade uppfunnits. Ryssarna ville varken anv\xc3\xa4nda kulan sj\xc3\xa4lva eller att n\xc3\xa5gon annan skulle anv\xc3\xa4nda den och tog d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r initiativet till en deklaration. Bland annat s\xc3\xa4ger S:t Petersburgdeklarationen: "En krigf\xc3\xb6rande stats enda legitima m\xc3\xa5l \xc3\xa4r att f\xc3\xb6rsvaga fiendens milit\xc3\xa4ra styrkor."_NEWLINE_Haagkonventionerna fr\xc3\xa5n 1899 och 1907 handlar om hur krig startas och sk\xc3\xb6ts och vad som \xc3\xa4r att betrakta som en soldat. Fj\xc3\xa4rde Haagkonventionen 1907 f\xc3\xb6rbjuder "alla former av bombardemang av st\xc3\xa4der, byar, bost\xc3\xa4der och byggnader som inte f\xc3\xb6rsvaras". Ett utkast till ett till\xc3\xa4gg gjordes 1923 och den slutliga lydelse var en kompromiss: "N\xc3\xa4r ett milit\xc3\xa4rt m\xc3\xa5l \xc3\xa4r s\xc3\xa5 bel\xc3\xa4get att det inte kan bombas utan att \xc3\xa4ven den civila befolkningen oavsiktligt blir bombad, f\xc3\xa5r det inte bombas alls." Detta till\xc3\xa4gg tr\xc3\xa4dde aldrig i kraft eftersom det inte godk\xc3\xa4ndes av Storbritannien och Frankrike._NEWLINE_Efter kriget kom den fj\xc3\xa4rde Gen\xc3\xa8vekonventionen 1949 som handlar om civilbefolkningen. Men inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1977, efter Korea- och Vietnamkriget kom ett till\xc3\xa4gg till 1949 \xc3\xa5rs Gen\xc3\xa8vekonventionen som s\xc3\xa4ger: "F\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kra skyddet f\xc3\xb6r civilbefolkningen m\xc3\xa5ste krigf\xc3\xb6rande parter alltid skilja mellan civila och stridande, liksom mellan civila och milit\xc3\xa4ra m\xc3\xa5l och rikta stridshandlingar enbart mot de milit\xc3\xa4ra m\xc3\xa5len."\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1807 anv\xc3\xa4nde britterna raketer f\xc3\xb6r att terrorisera K\xc3\xb6penhamn ("K\xc3\xb6penhamns bombardemang") f\xc3\xb6r att bem\xc3\xa4ktiga sig det neutrala Danmarks flotta s\xc3\xa5 att den inte skulle falla i Napoleon I:s h\xc3\xa4nder. Senare under 1800-talet anv\xc3\xa4nde de ocks\xc3\xa5 raketer mot st\xc3\xa4der i Afrika och Asien f\xc3\xb6r att kunna ut\xc3\xb6ka sitt imperium. _NEWLINE_Bomber fr\xc3\xa5n flygplan sl\xc3\xa4pptes f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen den 1 november 1911 av en italiensk pilot \xc3\xb6ver Taigura i Libyen under inledningen av det Italiensk-turkiska kriget. Det fr\xc3\xa5n Italiens sida framprovocerade kriget som syftade till att er\xc3\xb6vra Libyen fr\xc3\xa5n det vacklande osmanska riket gav \xc3\xb6nskat utfall vid freden i Ouchy i oktober 1912, varvid Turkiet gav upp de libyska provinserna till Italien. Freden f\xc3\xb6ljdes av upprepade uppror mot det nya italienska styret, n\xc3\xa5got som Italien besvarade med flygbombningar inte bara mot upprorsstyrkor utan \xc3\xa4ven mot civila m\xc3\xa5l i upprorsomr\xc3\xa5den. Systematiskt bombade man boskapshjordar och herdar med giftgas f\xc3\xb6r att sv\xc3\xa4lta ut upprorsstyrkorna. F\xc3\xb6rts 1931 lyckades man kv\xc3\xa4sa det sista upproret i Libyen. Den 17 december 1913 angrep spanska flygplan byn Ben Carich i spanska Marocko genom att f\xc3\xa4lla fyra bomber.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta luftbombningen under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget \xc3\xa4gde rum den 19 januari 1915 d\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 tyska zeppelinare sl\xc3\xa4ppte tjugofyra 50-kilos spr\xc3\xa4ngbomber och ineffektiva 3-kilos brandbomber mot de engelska st\xc3\xa4derna Great Yarmouth, Sheringham, King\'s Lynn och omgivande byar. Totalt d\xc3\xb6dades fyra personer och sexton skadades och kostnaden f\xc3\xb6r skadorna ber\xc3\xa4knades uppg\xc3\xa5 till \xc2\xa37\xc2\xa0740, men allm\xc3\xa4nhetens och mediernas reaktioner var oproportionerligt stora j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med skadorna._NEWLINE_Ytterligare 19 bombr\xc3\xa4der genomf\xc3\xb6rdes 1915 d\xc3\xa4r 37 ton bomber f\xc3\xa4lldes som d\xc3\xb6dade 181 m\xc3\xa4nniskor och skadade 455. R\xc3\xa4derna fortsatte 1916. London bombades i maj och i juli till\xc3\xa4t kejsaren direktattacker mot stadsk\xc3\xa4rnor. 1916 genomf\xc3\xb6rdes 23 anfall med luftskepp d\xc3\xa4r 125 ton bomber f\xc3\xa4lldes som d\xc3\xb6dade 293 m\xc3\xa4nniskor och skadade 691._NEWLINE_Gradvis blev det brittiska luftf\xc3\xb6rsvaret b\xc3\xa4ttre; 1917 och 1918 genomf\xc3\xb6rdes bara elva zeppelinarattacker mot England. Den sista attacken \xc3\xa4gde rum den 5 augusti 1918, vilken resulterade i kommend\xc3\xb6ren f\xc3\xb6r den tyska luftskeppsavdelningen Peter Strassers d\xc3\xb6d._NEWLINE_Totalt under kriget hade 51 anfall genomf\xc3\xb6rts, d\xc3\xa4r totalt 5\xc2\xa0806 ton bomber hade f\xc3\xa4llts och 557 personer hade d\xc3\xb6dats och 1\xc2\xa0358 hade skadats. Attackerna med luftskepp kompletterades med Gothaer-bombplan, vilken var det f\xc3\xb6rsta icke-luftskepp som anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r strategisk bombning. Det har h\xc3\xa4vdats att attackerna var mycket mer effektiva \xc3\xa4n bara de direkta skador de orsakade. De st\xc3\xb6rde krigsproduktionen och britterna avdelade 12 skvadroner och 10\xc2\xa0000 man till luftf\xc3\xb6rsvar. Ber\xc3\xa4kningarna p\xc3\xa5 hur m\xc3\xa5nga d\xc3\xb6da de nya tunga bombplanen skulle orsaka hade stor effekt p\xc3\xa5 brittiska myndigheter och allm\xc3\xa4nhet och var en av de bidragande orsakerna till britternas eftergiftspolitik p\xc3\xa5 1930-talet.\n_START_SECTION_\nSpanska inb\xc3\xb6rdeskriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder det spanska inb\xc3\xb6rdeskriget anv\xc3\xa4nde nationalisterna under Francisco Franco flitigt luftbombning av civila m\xc3\xa5l. Nazityskland gav flygplan till Franco f\xc3\xb6r att st\xc3\xb6dja st\xc3\xb6rtandet av den spanska republikanska regeringen. Det f\xc3\xb6rsta stora exemplet p\xc3\xa5 detta kom i november 1936 d\xc3\xa5 tyska och spanska bombade det republikanska f\xc3\xa4stet Madrid mellan 19 och 23 november. Bombardemanget fortsatte under bel\xc3\xa4gringen av Madrid. Barcelona och Valencia anf\xc3\xb6lls ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt. Den 26 april 1937 bombade det tyska Luftwaffe den baskiska staden Guernica vilket blev den mest uppm\xc3\xa4rksammade attacken under kriget. Detta d\xc3\xa5d orsakade protester runt om i v\xc3\xa4rlden och var \xc3\xa4mnet f\xc3\xb6r Picassos ber\xc3\xb6mda m\xc3\xa5lning Guernica. Men med andra v\xc3\xa4rldskrigets m\xc3\xa5tt m\xc3\xa4tt var antalet d\xc3\xb6dsoffer \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ganska ringa (uppskattningarna varierar mellan 200 och 300 d\xc3\xb6dsoffer).\n_START_SECTION_\nAndra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder invasionen av Polen 1939 bombade Luftwaffe flera polska st\xc3\xa4der, d\xc3\xa4ribland m\xc3\xa5nga utan milit\xc3\xa4r n\xc3\xa4rvaro. Bland m\xc3\xa5len fanns Frampol, Wielu\xc5\x84 och Warszawa. Under invasionen av Norge 1940 hade tyskarna f\xc3\xa5tt h\xc3\xb6ra att britter hade landstigit vid Namsos. Hitler hade tidigare beslutat att hamnar som h\xc3\xb6lls av engelsm\xc3\xa4nnen skulle bombas utan h\xc3\xa4nsyn till civilbefolkningen. Den 20 april anf\xc3\xb6ll Luftwaffe Namsos och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde staden totalt. Antalet d\xc3\xb6dsoffer var dock ganska l\xc3\xa5gt. Senare under invasionen av Benelux och Frankrike bombades den holl\xc3\xa4ndska staden Rotterdam den 14 maj och tvingade holl\xc3\xa4ndarna att kapitulera._NEWLINE_Mellan september 1940 och maj 1941 utf\xc3\xb6rde Luftwaffe intensiva bombningar av st\xc3\xa4der i Storbritannien, d\xc3\xa4ribland London och Coventry, i en bombkampanj som i Storbritannien blev k\xc3\xa4nd som "the Blitz". M\xc3\xa5let med kampanjen var att tvinga Storbritannien till ett fredsavtal genom att s\xc3\xa4nka den brittiska moralen via intensiv bombning._NEWLINE_Redan innan Tyskland b\xc3\xb6rjade bomba Storbritannien hade det brittiska krigskabinettet beslutat (den 11 maj 1940) att bomba st\xc3\xa4der och bostadsomr\xc3\xa5den i Tyskland. Man bombade Berlin och andra st\xc3\xa4der. 1942 utf\xc3\xa4rdades nya direktiv till Royal Air Force efter f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n professor Frederick Lindemann. Chefen f\xc3\xb6r Bomber Command Arthur "Bomber" Harris var \xc3\xb6vertygad om att segern i kriget kunde uppn\xc3\xa5s genom att bomba s\xc3\xb6nder Tyskland. M\xc3\xa5let var s\xc3\xa5 kallad "moralbombning", att bomba f\xc3\xb6r att minska f\xc3\xb6rsvarsviljan hos befolkningen. Efter detta b\xc3\xb6rjade intensiva bombningar \xc3\xb6ver t\xc3\xa4ttbefolkade stadsomr\xc3\xa5den och arbetarklasskvarter. Under Operation Millennium den 30 maj 1942, f\xc3\xa4llde 1046 flygplan \xc3\xb6ver 2000 ton bomber \xc3\xb6ver den medeltida staden K\xc3\xb6ln och totalf\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde den. 12\xc2\xa0000 olika br\xc3\xa4nder rasade i staden och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde 36 fabriker, skadade 270 och gjorde 45\xc2\xa0000 m\xc3\xa4nniskor utan hem och arbete. 384 civila och 85 soldater d\xc3\xb6dades men tusentals l\xc3\xa4mnade staden._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 liknande anfall utf\xc3\xb6rdes mot Essen och Bremen men ingen av dessa skakade b\xc3\xa5da sidor som f\xc3\xb6rst\xc3\xb6relsen av K\xc3\xb6ln hade gjort. Kombinationen av att anv\xc3\xa4nda luftminor och brandbomber orsakade eldstormar i n\xc3\xa5gra st\xc3\xa4der. De mest extrema exemplen p\xc3\xa5 detta orsakades under Operation Gomorrah under attacken p\xc3\xa5 Hamburg (40\xc2\xa0000 d\xc3\xb6da), attacken p\xc3\xa5 Kassel (10\xc2\xa0000 d\xc3\xb6da), attacken p\xc3\xa5 Darmstadt (12\xc2\xa0500 d\xc3\xb6da), attacken p\xc3\xa5 Pforzheim (21\xc2\xa0200 d\xc3\xb6da), attacken p\xc3\xa5 Swinem\xc3\xbcnde (23\xc2\xa0000 d\xc3\xb6da) och attacken p\xc3\xa5 Dresden (50\xc2\xa0000 d\xc3\xb6da). Amerikanska bombningar i Japan orsakade liknande katastrofer, som attacken p\xc3\xa5 Tokyo (120\xc2\xa0000 d\xc3\xb6da), attacken p\xc3\xa5 Kobe (8\xc2\xa0800 d\xc3\xb6da) och atombomberna \xc3\xb6ver Hiroshima och Nagasaki d\xc3\xb6dade \xc3\xa5tminstone 70\xc2\xa0000 i vardera staden. (Samtliga siffror \xc3\xa4r mycket os\xc3\xa4kra.)_NEWLINE_Tyskarna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte under slutet av kriget att neutralisera sin underl\xc3\xa4gsenhet i luften genom att anv\xc3\xa4nda raketer, de s\xc3\xa5 kallade Vergeltungswaffen (Vederg\xc3\xa4llningsvapen). Dessa tillverkades i tv\xc3\xa5 modeller, V-1 och V-2 och de var s\xc3\xa5 snabba att inga motmedel mot dem fanns (f\xc3\xb6rutom att attackera uppskjutningsplatserna). Den f\xc3\xb6rsta V-1-raketen tr\xc3\xa4ffade London den 15 juni 1944 och av cirka 2\xc2\xa0500 till som d\xc3\xb6dade cirka 6\xc2\xa0000 m\xc3\xa4nniskor. Senare under kriget tr\xc3\xa4ffades st\xc3\xa4der i Belgien av ungef\xc3\xa4r lika m\xc3\xa5nga raketer. V-2-raketen avfyrades f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen den 2 september 1944 mot det nyligen befriade Paris. Total avfyrades drygt 3\xc2\xa0000 V-2-raketer varav cirka 1700 riktades mot Belgien, 1400 mot England och 76 mot Frankrike. Totalt sett var V-raketerna milit\xc3\xa4rt ineffektiva; de var b\xc3\xa5de dyra och hade d\xc3\xa5lig tr\xc3\xa4ffs\xc3\xa4kerhet.\n_START_SECTION_\nEfter andra v\xc3\xa4rldskriget\n_START_PARAGRAPH_\nDen 8 februari 1958 bombade franskt flyg den tunisiska byn Sakhiet Sidi Youssef under Algeriets frihetskrig. Byn skulle enligt fransm\xc3\xa4nnen ha fungerat som g\xc3\xb6mst\xc3\xa4lle f\xc3\xb6r den algeriska befrielsefronten, FLN. Attacken resulterade i \xc3\xb6ver 70 d\xc3\xb6da och 100 skadade. Attacken hade inte godk\xc3\xa4nts fr\xc3\xa5n Paris och ledde till att den franska regeringen under Gaillard f\xc3\xb6ll. _NEWLINE_Under Vietnamkriget utf\xc3\xb6rde USA fr\xc3\xa5n 1965 till 1968 en luftbombningskampanj som kallades Operation Rolling Thunder. Kampanjen b\xc3\xb6rjade med bombning av f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningslinjer i landsbygdsomr\xc3\xa5den i s\xc3\xb6dra Nordvietnam men spred sig stegvis norrut. Den 29 juni 1966 lyftes restriktionerna mot bombning av huvudstaden Hanoi och landets st\xc3\xb6rsta hamnstad Haiphong och de bombades av USA:s flygvapen och flotta. - Olof Palmes reaktion p\xc3\xa5 USA:s bombning av Hanoi julen 1972 f\xc3\xb6ranledde en diplomatisk kontrovers mellan USA och Sverige._NEWLINE_Amerikanerna har bombat flera stadsomr\xc3\xa5den under olika milit\xc3\xa4ra operationer sedan Vietnamkriget, d\xc3\xa4ribland Tripoli (1986), Belgrad under Kosovokriget 1999 och Bagdad (1999 och 2003)._NEWLINE_Under b\xc3\xa5de f\xc3\xb6rsta (1994\xe2\x80\x931996) och andra Tjetjenienkriget (1999\xe2\x80\x93) har ryssarna anv\xc3\xa4nt sig bombmattor s\xc3\xa4rskilt mot huvudstaden Grozny med m\xc3\xa5nga civila d\xc3\xb6da som resultat._NEWLINE_Under Israels krig mot Libanon 2006 anv\xc3\xa4nde Israel multpelbomber mot st\xc3\xa4der och byar.'