b'\n_START_ARTICLE_\nViza\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nVizan \xc3\xa4r en l\xc3\xa5ngsmal fisk med en hajliknade stj\xc3\xa4rtfena, en ryggfena placerad l\xc3\xa5ngt bak p\xc3\xa5 kroppen och en spetsig nos. Den saknar fj\xc3\xa4ll, men kroppen \xc3\xa4r i st\xc3\xa4llet t\xc3\xa4ckt med stora benpl\xc3\xa5tar i fem rader. Den har in\xc3\xa5tv\xc3\xa4nda sk\xc3\xa4ggt\xc3\xb6mmar p\xc3\xa5 nosens b\xc3\xa4gge sidor. Till skillnad fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga andra st\xc3\xb6rarter \xc3\xa4r \xc3\xb6verl\xc3\xa4ppen sl\xc3\xa4t. Ryggen \xc3\xa4r gr\xc3\xa5svart, medan sidorna \xc3\xa4r ljusare och buken vitaktig. Arten kan bli upptill 200\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng och v\xc3\xa4ga 80\xc2\xa0kg.\n_START_SECTION_\nVanor\n_START_PARAGRAPH_\nArten f\xc3\xb6rekommer framf\xc3\xb6r allt i milt saltvatten och brackvatten, men den g\xc3\xa5r uppf\xc3\xb6r floder f\xc3\xb6r att leka och ibland \xc3\xa4ven \xc3\xb6vervintra. Vissa populationer h\xc3\xa5ller permanent till i s\xc3\xb6tvatten, och ungfiskar vistas vanligtvis i lugnare, grunda, rinnande vatten. I saltvatten uppeh\xc3\xa5ller den sig n\xc3\xa4ra kusten, medan den i s\xc3\xb6tvatten g\xc3\xa4rna vistas i mitten av flodf\xc3\xa5ror p\xc3\xa5 djupt vatten. Generellt lever den solit\xc3\xa4rt \xc3\xb6ver dybottnar p\xc3\xa5 djup mellan 30 och 60 m. F\xc3\xb6dan best\xc3\xa5r av bl\xc3\xb6tdjur, m\xc3\xa4rlkr\xc3\xa4ftor och mygglarver. \xc3\x84ven bottenfiskar f\xc3\xb6rekommer i dieten.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nArten mognar sent; honor leker f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen mellan 12 och 22 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, hanar vid en \xc3\xa5lder av 6 till 15 \xc3\xa5r. Leken sker fr\xc3\xa5n slutet av april till juni (vissa omr\xc3\xa5den tidigare) i djupa och snabbt rinnande floder med sten- eller grusbotten. Alla individer leker inte varje \xc3\xa5r; honorna endast vartannat till vart tredje \xc3\xa5r, och hanarna mellan varje och vartannat \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4nda f\xc3\xb6rekomster av vizan finns fr\xc3\xa5n Kaspiska havet, Svarta havet, Azovska sj\xc3\xb6n, Aralsj\xc3\xb6n och flera floder som Donau upp till Bratislava, Volga upp till Kazan, Uralfloden, Don, Kuban och Rioni. Den saknas numera fr\xc3\xa5n flera omr\xc3\xa5den, se n\xc3\xa4rmare nedan under status.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nVizan \xc3\xa4r klassificerad som akut hotad av IUCN, och populationen minskar. Den betraktas numera som utd\xc3\xb6d i Aralsj\xc3\xb6n. I Donau f\xc3\xa5ngades den, och d\xc3\xb6dades, senast 2005 i Ungern; i samma flod f\xc3\xa5ngades den 2003 i Serbien och sl\xc3\xa4pptes levande. Fr\xc3\xa4msta hotet \xc3\xa4r \xc3\xb6verfiskning (\xc3\xa4ven som bif\xc3\xa5ngst). Fisket \xc3\xa4r visserligen f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r restriktioner eller rena f\xc3\xb6rbud fr\xc3\xa5n de flesta stater i utbredningsomr\xc3\xa5det, och ett generellt exportf\xc3\xb6rbud f\xc3\xb6r kaviar f\xc3\xb6religger, men tjuvfiske \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckligt vanligt f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ven det vara ett hot, liksom vattenregleringar och naturliga orsaker som torka.'