b'\n_START_ARTICLE_\nHermeneutik\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI den grekiska mytologin var Hermes den budb\xc3\xa4rare som framf\xc3\xb6rde gudarnas budskap till folket. Budskapen beh\xc3\xb6vde dock \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttas f\xc3\xb6r att m\xc3\xa4nniskorna skulle f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 dem och Hermes blev gudarnas tolk._NEWLINE_Under medeltiden var det munkar och pr\xc3\xa4ster som hade tolkningsf\xc3\xb6retr\xc3\xa4de och hermeneutiken blev en bibeltolkningsl\xc3\xa4ra. M\xc3\xa5nga anser dock att startskottet f\xc3\xb6r den hermeneutiska traditionen var den protestantiska nytolkningen av Bibeln under ren\xc3\xa4ssansen. Protestanterna ville med denna nytolkning frig\xc3\xb6ra sig fr\xc3\xa5n katolska dogmer och finna vad de ans\xc3\xa5g var skriftens ursprungliga betydelse. Under senare tid har man \xc3\xa4ven tolkat profana texter f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 fram deras ursprungsbetydelse. Framf\xc3\xb6r allt har hermeneutiken sysslat med att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 och beskriva f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen. Hermeneutik skiljer sig fr\xc3\xa5n exegetiken genom att exegetik hanterar fr\xc3\xa5gor kring texternas tillkomst, medan hermeneutiken hanterar fr\xc3\xa5gor om textens inneb\xc3\xb6rd och hur den kan g\xc3\xb6ras relevant f\xc3\xb6r v\xc3\xa5r samtid._NEWLINE_N\xc3\xa5gra k\xc3\xa4nda hermeneutiker \xc3\xa4r Max Weber, Lorenzo Valla, Martin Heidegger, Hans-Georg Gadamer och Paul Ric\xc5\x93ur. Rudolf Bultmann utgick fr\xc3\xa5n Heidegger och framlade den hermeneutiska avmytologiseringsteologin som ett s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra Bibelns budskap relevant f\xc3\xb6r moderna m\xc3\xa4nniskor genom att avkl\xc3\xa4da den dess f\xc3\xb6rvetenskapliga f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar.\n_START_SECTION_\nDen hermeneutiska forskningsprocessen\n_START_PARAGRAPH_\nI grova drag kan man s\xc3\xa4ga att den hermeneutiska forskaren f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker svara p\xc3\xa5 fr\xc3\xa5gan: "Vad \xc3\xa4r det som visar sig och vad \xc3\xa4r inneb\xc3\xb6rden i det?". Med denna utg\xc3\xa5ngspunkt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man inom hermeneutiken anv\xc3\xa4nda tolkningen som huvudsaklig forskningsmetod. Man f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker dock inte s\xc3\xb6ka efter en absolut sanning, eftersom det enligt den hermeneutiska kunskapsteorin inte finns n\xc3\xa5gon s\xc3\xa5dan sanning. Som vetenskapsteoretiskt syns\xc3\xa4tt handlar hermeneutiken dels om metoder f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else och tolkning, dels om beskrivning av sj\xc3\xa4lva f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen och dess villkor. F\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r tolkningen \xc3\xa4r meningsfulla fenomen, det vill s\xc3\xa4ga fenomen som \xc3\xa4r skapade av m\xc3\xa4nniskor, exempelvis texter, handlingar och yttranden._NEWLINE_Inom hermeneutiken talar man om f\xc3\xb6rf\xc3\xb6rst\xc3\xa5else eller f\xc3\xb6rdomar. Med det menas de kunskaper en uttolkare redan har, som blir bakgrunden till dennes tolkning av ett fenomen. Gadamer menar att uttolkaren b\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka f\xc3\xb6rs\xc3\xa4tta sig i f\xc3\xb6rfattarens situation vid tolkningen av en text, och str\xc3\xa4va efter att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 texten f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningsl\xc3\xb6st. Detta kan ocks\xc3\xa5 uttryckas som att man m\xc3\xa5ste f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 ett meningsfullt fenomen i den kontext det f\xc3\xb6rekommer i, exempelvis det samh\xc3\xa4lle och den tid som en viss text skrevs i._NEWLINE_En f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r hermeneutisk forskning \xc3\xa4r insamlandet av material. F\xc3\xb6r att kunna dra slutsatser utan att generalisera m\xc3\xa5ste d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r forskningen baseras p\xc3\xa5 stora underlag._NEWLINE_Ibland f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man s\xc3\xa4tta upp den kvalitativa hermeneutiska forskningstraditionen, (humanvetenskapen) och den kvantitativa forskningsmetoden, som l\xc3\xa4gger tonvikt p\xc3\xa5 m\xc3\xa4tbara data (naturvetenskapen), som tv\xc3\xa5 motsatser men dagens forskare anv\xc3\xa4nder sig ofta av b\xc3\xa5da inom sin forskning.\n_START_SECTION_\nDen hermeneutiska cirkeln\n_START_PARAGRAPH_\nEtt viktigt begrepp inom hermeneutiken \xc3\xa4r "den hermeneutiska cirkeln" eller "den hermeneutiska spiralen", vilken syftar p\xc3\xa5 att tolkningen v\xc3\xa4xer fram i en cirkul\xc3\xa4r r\xc3\xb6relse mellan individens f\xc3\xb6rf\xc3\xb6rst\xc3\xa5else och m\xc3\xb6ten med nya erfarenheter och id\xc3\xa9er, vilket leder till ny f\xc3\xb6rst\xc3\xa5else som i sin tur blir f\xc3\xb6rf\xc3\xb6rst\xc3\xa5else i kommande tolkningsansatser. Cirkelmetaforen kan vara missledande d\xc3\xa5 den \xc3\xa4r sluten, dvs f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elseprocessen synes leda tillbaka till samma punkt d\xc3\xa4r den b\xc3\xb6rjade. Spiralmetaforen visar ist\xc3\xa4llet p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen st\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras och aldrig kan \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till en tidigare punkt, d\xc3\xa4remot kan f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen antingen bli djupare (spiralen g\xc3\xa5r ned\xc3\xa5t) eller n\xc3\xa5 nya h\xc3\xb6jder (spiralen g\xc3\xa5r upp\xc3\xa5t). Denna process kan ocks\xc3\xa5 ses som en pulserande r\xc3\xb6relse mellan en inre reflekterande och yttre pr\xc3\xb6vande dialog i utvecklingen av den individuella f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsehorisonten._NEWLINE_N\xc3\xa4r man tolkar en text, \xc3\xa4r helhetsbilden man f\xc3\xa5r beroende av den mening man finner i textens enskilda delar. F\xc3\xb6r att motivera tolkningen av texten som helhet, m\xc3\xa5ste man h\xc3\xa4nvisa till tolkningarna av olika avsnitt i texten, som meningar eller kapitel. Meningen uttolkaren tillskriver dessa mindre element \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 beroende av den helhetsbild eller st\xc3\xb6rre mening som han/hon ger till texten som helhet. Begreppet hermeneutisk cirkel handlar om dessa samband mellan helhet och delar; tolkningar bygger alltid p\xc3\xa5 andra tolkningar.\n_START_SECTION_\nDen systematiska metodhermeneutiken\n_START_PARAGRAPH_\nDenna gren som kan ses som en ytterlighet inom hermeneutiken introducerades av teologen Friedrich Schleiermacher. Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte i skuggan av den framv\xc3\xa4xande positivismen i b\xc3\xb6rjan av 1800-talet att skapa ett system som resulterade i tolkningar som ans\xc3\xa5gs s\xc3\xa4kra eller sanna och d\xc3\xa4rigenom accepteras i en positivistisk kontext.\n_START_SECTION_\nLivsv\xc3\xa4rldshermeneutiken\n_START_PARAGRAPH_\nNaturvetenskapliga landvinningar under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet lade grunden f\xc3\xb6r nya forskningsf\xc3\xa4lt inom bland annat psykologin och sociologin d\xc3\xa4r ett stort antal vetenskapliga studier visat p\xc3\xa5 m\xc3\xa4nskliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden och beteenden som f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga k\xc3\xa4ndes som v\xc3\xa4rldsfr\xc3\xa5nv\xc3\xa4nda och fr\xc3\xa4mmande. I detta klimat introducerade filosofen Edmund Husserl id\xc3\xa9n att l\xc3\xa4gga grunden f\xc3\xb6r ett vetenskapligt system som tog sin utg\xc3\xa5ngspunkt i m\xc3\xa4nniskans livsv\xc3\xa4rld. En vetenskap som skulle intressera sig f\xc3\xb6r f\xc3\xb6reteelsers inneb\xc3\xb6rd f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskor. Termen livsv\xc3\xa4rld, menade Husserl, \xc3\xa4r den v\xc3\xa4rld eller verklighet vi tar f\xc3\xb6r given och som vi dagligen lever i, erfar och talar om. Husserl slog ocks\xc3\xa5 fast att allting, \xc3\xa4ven de mest objektivistiska forskningsmetoder, \xc3\xa4r m\xc3\xa4nskliga konstruktioner._NEWLINE_N\xc3\xa4r Martin Heidegger, med utg\xc3\xa5ngspunkt fr\xc3\xa5n Husserls livsv\xc3\xa4rldteori, formulerade sin existensfilosofi d\xc3\xa4r han menar att tolkningen och f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsen \xc3\xa4r grundl\xc3\xa4ggande f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskans "vara" s\xc3\xa5 blev det en v\xc3\xa4ndpunkt f\xc3\xb6r hermeneutiken. Hans-Georg Gadamers filosofi om den m\xc3\xa4nskliga f\xc3\xb6rst\xc3\xa5elsens grundl\xc3\xa4ggande villkor bygger n\xc3\xa4mligen b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Husserls id\xc3\xa9er om livsv\xc3\xa4rlden och p\xc3\xa5 Heideggers existensfilosofi. Gadamer st\xc3\xa4ller sig kritisk inte bara till den metodinriktade hermeneutiken utan ocks\xc3\xa5 till positivismen och ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tter m\xc3\xb6jligheten att \xc3\xb6verhuvudtaget finna en objektiv sanning. Gadamer f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r att vi ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att tala om sanningen b\xc3\xb6r inse att allt kan f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s p\xc3\xa5 flera olika s\xc3\xa4tt. _NEWLINE_Gadamer anses idag vara hermeneutikens viktigaste portalfigur och det \xc3\xa4r framf\xc3\xb6rallt hans tankeg\xc3\xa5ngar som ligger till grund f\xc3\xb6r det moderna hermeneutiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llningss\xc3\xa4ttet.'