b'\n_START_ARTICLE_\nKanadensisk h\xc3\xa4st\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDen kanadensiska h\xc3\xa4sten utvecklades ur de h\xc3\xa4star som togs till Kanada fr\xc3\xa5n Frankrike av kung Ludvig XIV. Kungens m\xc3\xa5l var att utveckla ett v\xc3\xa4l planerad avelsprogram i kolonierna i Kanada men enbart 2 hingstar och 12 ston \xc3\xb6verlevde under resan \xc3\xb6ver havet \xc3\xa5r 1665. Kung Louis skickade d\xc3\xa5 2 nya skepp och fick runt 40 h\xc3\xa4star till Kanada. De flesta var Bretagnare eller anglonormandiska h\xc3\xa4star men \xc3\xa4ven spanska h\xc3\xa4star fanns med p\xc3\xa5 b\xc3\xa5tarna. Den spanska h\xc3\xa4sten hade funnits i Europa sedan medeltiden och f\xc3\xb6rdes till Nordamerika och Sydamerika av conquistadorerna under 1500. och 1600-talet. De spanska h\xc3\xa4starna ligger i grunden f\xc3\xb6r n\xc3\xa4stan alla dagens raser fr\xc3\xa5n hela Nord- och Sydamerika. De anglonormandiska h\xc3\xa4starna fansn dock fr\xc3\xa4mst i de franska kolonierna i nuvarande Kanada._NEWLINE_De franska och spanska h\xc3\xa4starna hyrdes ut till b\xc3\xb6nderna i kolonierna mot betalning eller mot de b\xc3\xa4sta f\xc3\xb6len som f\xc3\xb6ddes upp p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdarna. Efter tre \xc3\xa5r kunde b\xc3\xb6nderna beh\xc3\xa5lla h\xc3\xa4starna och bedriva egen avel. \xc3\x85r 1679 hade detta avelsprogram gett 145 nya h\xc3\xa4star och p\xc3\xa5 bara 17 \xc3\xa5r hade antalet tredubblats. Trots brist p\xc3\xa5 mat, tufft klimat och h\xc3\xa5rt arbete s\xc3\xa5 frodades h\xc3\xa4starna och v\xc3\xa4xte upp till sunda och starka h\xc3\xa4star som uppf\xc3\xb6darna kallade "h\xc3\xa4starna av st\xc3\xa5l" eller "de sm\xc3\xa5 j\xc3\xa4rnh\xc3\xa4starna". _NEWLINE_Under 1800-talet experimenterade man lite med de nya Kanadensiska h\xc3\xa4starna genom att korsa dem med andra Nordamerikanska h\xc3\xa4star och man utvecklade bland annat den kanadensiska pacern med den "gaitade" h\xc3\xa4strasen Narragansett Pacer fr\xc3\xa5n USA. Man utvecklade \xc3\xa4ven en kortlivad arbetsh\xc3\xa4st kallad St Lawrence-h\xc3\xa4st men p\xc3\xa5 de kanadensiska g\xc3\xa5rdarna fanns inget behov av st\xc3\xb6rre kallblodsh\xc3\xa4star. I b\xc3\xb6rjan av 1800-talet exporterade man \xc3\xa4ven tusentals h\xc3\xa4star till USA. D\xc3\xa4r anv\xc3\xa4ndes h\xc3\xa4starna inom kavalleriet inf\xc3\xb6r det amerikanska inb\xc3\xb6rdeskriget, f\xc3\xb6r att avla fram k\xc3\xb6rh\xc3\xa4star och utveckla nya raser som t.ex. morganh\xc3\xa4star, american saddlebred och den amerikanska travaren. En del h\xc3\xa4star skeppades \xc3\xa4ven \xc3\xb6ver till V\xc3\xa4stindien och Karibien f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4ndas p\xc3\xa5 sockerplantager. Men denna massexport ledde till att antalet h\xc3\xa4star sj\xc3\xb6nk s\xc3\xa5 l\xc3\xa5gt i Kanada att man tvingades \xc3\xb6ppna stamboken f\xc3\xb6r nya h\xc3\xa4star under 1886. 1895 formades \xc3\xa4ven The Canadian Horse Breeders Association f\xc3\xb6r att bevara rasen och kontrollera aveln. _NEWLINE_1913 startade de kanadensiska myndigheterna ett avelsprogram f\xc3\xb6r den kanadensiska h\xc3\xa4sten i Qu\xc3\xa9bec men redan 1919 visade det sig att stuteriet var f\xc3\xb6r litet i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med det tempo som aveln kunde h\xc3\xa5lla och man flyttade aveln till en st\xc3\xb6rre anl\xc3\xa4ggning kallad St Joachim. De kanadensiska myndigheterna k\xc3\xb6pte \xc3\xa4ven loss en del h\xc3\xa4star och startade en statlig avel av rasen. De avlade fram en st\xc3\xb6rre mer definierad sporttyp som l\xc3\xa4mpade sig mer f\xc3\xb6r ridning och ridsport medan de privata uppf\xc3\xb6darna satsade p\xc3\xa5 att beh\xc3\xa5lla den gamla typen. _NEWLINE_1981 best\xc3\xa4mde sig dock de kanadensiska myndigheterna f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4gga ner den statliga aveln och alla h\xc3\xa4star s\xc3\xa5ldes ut p\xc3\xa5 auktion. Rasen var \xc3\xa5terigen hotad med enbart 400 registrerade exemplar och enbart 5 nya registreringar per \xc3\xa5r. De privata uppf\xc3\xb6darna satsade allt de hade p\xc3\xa5 att r\xc3\xa4dda rasen och idag finns \xc3\xb6ver 6000 registrerade h\xc3\xa4star. Idag har \xc3\xa4ven den kanadensiska h\xc3\xa4sten blivit nationaldjur f\xc3\xb6r Kanada sedan 2002 och f\xc3\xa5tt status som ett historiskt arv i sitt hemland.\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nDen Kanadensiska h\xc3\xa4sten \xc3\xa4r en vacker och kraftfull h\xc3\xa4st, mest l\xc3\xa4mpad f\xc3\xb6r k\xc3\xb6rning men \xc3\xa4ven ridning. H\xc3\xa4starna \xc3\xa4r muskul\xc3\xb6sa, vackra har naturligt fina r\xc3\xb6relser. Huvudet \xc3\xa4r fint mejslat och nacken \xc3\xa4r lite b\xc3\xb6jd. Benen \xc3\xa4r starka och finlemmade med starka, t\xc3\xa5liga hovar. Man och svans \xc3\xa4r oftast tjocka och v\xc3\xa5giga med tagel av h\xc3\xb6g kvalitet. _NEWLINE_Den kanadensiska h\xc3\xa4sten \xc3\xa4r l\xc3\xa4tt att avla med h\xc3\xb6g fertilitet och de \xc3\xa4r sunda, h\xc3\xa4rdiga och f\xc3\xb6rv\xc3\xa5nansv\xc3\xa4rt starka. De har stabilt temperament och \xc3\xa4r arbetsvilliga h\xc3\xa4star vilket gjort dem popul\xc3\xa4ra som b\xc3\xa5de jordbruksh\xc3\xa4star och till westernridning ut\xc3\xb6ver k\xc3\xb6rningen och ridningen.'