b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb6rkrumsteknik\n_START_SECTION_\nKontaktkopiering\n_START_PARAGRAPH_\nKontaktkopiering \xc3\xa4r det enklaste s\xc3\xa4ttet att f\xc3\xa5 en kopia av ett negativ. Negativet l\xc3\xa4ggs mot fotopapperet emulsion emot emulsion och t\xc3\xa4cks med en glasskiva. Genom belysning med en lampa under l\xc3\xa4mplig exponeringstid kan en positiv kopia erh\xc3\xa5llas._NEWLINE_Kontaktkopior \xc3\xa4r en snabb metod f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 en \xc3\xb6verblick av negativen p\xc3\xa5 en hel film. Sm\xc3\xa5bildsnegativ (och \xc3\xa4ven rullfilmsnegativ) kan l\xc3\xa4ggas i remsor \xc3\xb6ver ett fotopapper av l\xc3\xa4mplig storlek. Mjuk gradation p\xc3\xa5 papperet b\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndas. Den resulterande kontaktkartan kan sedan tj\xc3\xa4na som ledning f\xc3\xb6r val av l\xc3\xa4mpliga bilder som skall f\xc3\xb6rstoras och \xc3\xa4ven ge ledning f\xc3\xb6r val av besk\xc3\xa4rning, exponeringstid och h\xc3\xa5rdhetsgrad p\xc3\xa5 papperet._NEWLINE_Tidigare anv\xc3\xa4ndes ofta kontaktkopiering f\xc3\xb6r att framst\xc3\xa4lla de slutliga kopiorna f\xc3\xb6r betraktning, vilket kunde anses rimligt med negativformat p\xc3\xa5 6*9cm och upp\xc3\xa5t. Kontaktkopiering kr\xc3\xa4ver inte heller n\xc3\xa5gon sk\xc3\xa4rpeinst\xc3\xa4llning och g\xc3\xa5r att utf\xc3\xb6ra utan annan utrustning \xc3\xa4n en glasskiva och en valfri ljusk\xc3\xa4lla.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rstoring av negativ\n_START_PARAGRAPH_\nDet vanligaste traditionella s\xc3\xa4ttet att framst\xc3\xa4lla kopior fr\xc3\xa5n fotografiska negativ \xc3\xa4r genom f\xc3\xb6rstoring._NEWLINE_Vid traditionell f\xc3\xb6rstoring anv\xc3\xa4nder kopisten sig av en f\xc3\xb6rstoringsapparat. F\xc3\xb6rstoringsapparaten best\xc3\xa5r av ett lamphuvud med negativh\xc3\xa5llare och f\xc3\xb6rstoringsobjektiv, f\xc3\xa4st vid en st\xc3\xa5ng som \xc3\xa4r monterad i en bottenplatta, d\xc3\xa4r man placerar det fotopapper som skall exponeras. Lamphuvudet kan flyttas i h\xc3\xb6jdled relativt bottenplattan s\xc3\xa5 att man p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt uppn\xc3\xa5r olika f\xc3\xb6rstoringsgrad._NEWLINE_F\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 kontroll \xc3\xb6ver exponeringstider \xc3\xa4r f\xc3\xb6rstoringsapparaten kopplad till ett exponeringsur, som sl\xc3\xa5r p\xc3\xa5 och bryter str\xc3\xb6mmen i angivna tidsintervaller. P\xc3\xa5 exponeringsuret finns i allm\xc3\xa4nhet ocks\xc3\xa5 ett reglage f\xc3\xb6r manuell t\xc3\xa4ndning och sl\xc3\xa4ckning vid fokusering. Beroende p\xc3\xa5 modell kan exponeringsuret ocks\xc3\xa5 ha funktioner f\xc3\xb6r justering av ljusintensitet mm._NEWLINE_Vid kopiering placeras negativet som skall anv\xc3\xa4ndas i kopieringsapparatens negativh\xc3\xa5llare._NEWLINE_Fotopappret som skall exponeras placeras p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rstoringsapparatens bottenplatta, med emulsionssidan upp. Ofta placeras pappret i en avmaskningsram. Avmaskningsramen anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r att tydligt avgr\xc3\xa4nsa omr\xc3\xa5det som skall exponeras. \xc3\x96nskas vita kanter p\xc3\xa5 kopian \xc3\xa4r avmaskningsramen en n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighet._NEWLINE_Om f\xc3\xb6rstoringsapparaten \xc3\xa4r utrustad med r\xc3\xb6dfilter (som f\xc3\xb6rhindrar exponering), kan sk\xc3\xa4rpeinst\xc3\xa4llningen g\xc3\xb6ras direkt p\xc3\xa5 pappret. Saknas r\xc3\xb6dfilter flyttas pappret undan, och sk\xc3\xa4rpan st\xc3\xa4lls in p\xc3\xa5 avmaskningsramen eller bottenplattan. F\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 en st\xc3\xb6rre kontroll \xc3\xb6ver sk\xc3\xa4rpan kan kopisten ta hj\xc3\xa4lp av ett en sk\xc3\xa4rpelupp (fokuskop)._NEWLINE_Fotopapper f\xc3\xb6r svartvit kopiering \xc3\xa4r ofta graderat, graderna anges i siffror som anger papprets h\xc3\xa5rdhet, det vill s\xc3\xa4ga hur kontrastrikt pappret \xc3\xa4r, ett papper med en h\xc3\xb6gre siffra ger h\xc3\xb6gre kontrast i kopian \xc3\xa4n ett med en l\xc3\xa4gre siffra. Graderat papper belyses med vitt ljus._NEWLINE_Idag \xc3\xa4r det annars vanligt att man vid svartvit kopiering anv\xc3\xa4nder sig av papper med variabel kontrast, som till exempel Ilfords Multigrade-papper. Papper med variabel kontrast f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar sina kontrastegenskaper beroende p\xc3\xa5 vilken f\xc3\xa4rg du belyser det med och kan emulera flera olika pappersgrader, vilka och hur m\xc3\xa5nga kan variera beroende p\xc3\xa5 typ och fabrikat. F\xc3\xb6r att kunna utnyttja papper med variabel kontrast beh\xc3\xb6ver du antingen ha ett lamphuvud f\xc3\xb6r f\xc3\xa4rgkopiering, med inbyggda f\xc3\xa4rgfilter, eller l\xc3\xb6sa filter som monteras i lamphuvudet i det fall det \xc3\xa4r av en modell utan inbyggda filter._NEWLINE_Pappret i sig kan \xc3\xa4ven ha andra varierande egenskaper, vanligt \xc3\xa4r att man anv\xc3\xa4nder sig av plastade papper, som ger sl\xc3\xa4ta bilder och kortare fixer- samt sk\xc3\xb6ljtider \xc3\xa4n fiberpapper, papper utan plastlager. Detta ger \xc3\xa5 andra sidan en djupare sv\xc3\xa4rta \xc3\xa4n det plastade pappret._NEWLINE_F\xc3\xb6r att sedan avg\xc3\xb6ra vilken exponeringstid som skall anv\xc3\xa4ndas kan man anv\xc3\xa4nda olika typer av hj\xc3\xa4lpmedel, bland annat finns det elektroniska exponeringsm\xc3\xa4tare. Ett enkelt s\xc3\xa4tt \xc3\xa4r att anv\xc3\xa4nda sig av en bit av det fotopapper som skall anv\xc3\xa4ndas och en bit kartong eller annat opakt material f\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra en testremsa._NEWLINE_F\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra en testremsa tar man ett stycke av det aktuella fotopappret och st\xc3\xa4ller in exponeringsuret p\xc3\xa5 en kort tid, l\xc3\xa4mpligtvis en som \xc3\xa4r enkel att multiplicera i huvudet. med hj\xc3\xa4lp av kartongbiten (eller motsvarande) t\xc3\xa4cker man \xc3\xb6ver hela pappersbiten utom en smal yta som exponeras den inst\xc3\xa4llda tiden. Detta upprepas under det att du f\xc3\xb6r varje upprepning fril\xc3\xa4gger mer av pappret. Om detta till exempel har upprepats fem g\xc3\xa5nger med en tid p\xc3\xa5 2,5 sekunder kommer du ha en remsa med tydliga f\xc3\xa4lt som \xc3\xa4r belysta 2,5, 5, 7,5, 10 respektive 12,5 sekunder. genom att efter framkallning betrakta dessa kan kopisten avg\xc3\xb6ra vilken tid exponeringsuret skall st\xc3\xa4llas in p\xc3\xa5 f\xc3\xb6r den slutliga exponeringen av bilden. _NEWLINE_H\xc3\xa4r vid sidan ser vi ett testkort d\xc3\xa4r de olika f\xc3\xa4lten \xc3\xa4r formade som t\xc3\xa5rtbitar._NEWLINE_Efter exponering framkallas kopian (vid svartvit kopiering) i ett framkallningsbad och fixeras i ett fixerbad, f\xc3\xb6r att slutligen sk\xc3\xb6ljas och torkas. Mellan framkallningsbadet och fixerbadet anv\xc3\xa4nds dessutom vanligen ett surt stoppbad f\xc3\xb6r att avbryta den basiska framkallningsprocessen_NEWLINE_Processen ovan g\xc3\xa4ller kopiering av svartvita bilder, f\xc3\xb6r kopiering av f\xc3\xa4rgbilder ser stegen n\xc3\xa5got annorlunda ut.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rstoringsapparaten\n_START_PARAGRAPH_\nEn fotografisk f\xc3\xb6rstoringsapparat \xc3\xa4r i grund och botten en projektor som projicerar bilden fr\xc3\xa5n ett fotografiskt negativ p\xc3\xa5 ett fotopapper, som d\xc3\xa4rigenom exponeras._NEWLINE_De tv\xc3\xa5 vanligaste typerna av f\xc3\xb6rstoringsapparat skiljer sig framf\xc3\xb6r allt \xc3\xa5t vad g\xc3\xa4ller lamphusets konstruktion._NEWLINE_En maskin med kondensorhuvud anv\xc3\xa4nder sig av linser f\xc3\xb6r att kondensera ljuset som skall genomlysa objektivet. En maskin med diffusorhuvud inneh\xc3\xa5ller i st\xc3\xa4llet n\xc3\xa5got material som sprider (diffuserar) ljuset fr\xc3\xa5n lampan j\xc3\xa4mnt._NEWLINE_Det riktade ljuset fr\xc3\xa5n en kondensormaskin anses ge en mer kontrastrik kopia \xc3\xa4n det diffuserade ljuset fr\xc3\xa5n en diffusorapparat. Dock m\xc3\xa5ste kondensorlinsen i lamphuvudet bytas vid byte till ett annat negativformat, med en diffusorapparat beh\xc3\xb6ver enbart objektivet och negativh\xc3\xa5llaren bytas beroende p\xc3\xa5 negativformat._NEWLINE_Br\xc3\xa4nnvidden p\xc3\xa5 objektivet som anv\xc3\xa4nds vid kopiering motsvarar normalobjektivet f\xc3\xb6r det negativformat som anv\xc3\xa4nds._NEWLINE_F\xc3\xb6r sm\xc3\xa5bild (24*36mm, 135-film) anv\xc3\xa4nds allts\xc3\xa5 ett objektiv med 50mm br\xc3\xa4nnvidd i f\xc3\xb6rstoringsapparaten, vid 6*6cm mellanformat (120- eller 220-film) anv\xc3\xa4nds ett 80mm-objektiv, och s\xc3\xa5 vidare. Om apparaten som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r av kondensortyp m\xc3\xa5ste man dessutom anv\xc3\xa4nda r\xc3\xa4tt kondensor f\xc3\xb6r det aktuella negativformatet._NEWLINE_F\xc3\xb6rstoringsapparatens lamphuvud kan inneh\xc3\xa5lla st\xc3\xa4llbara f\xc3\xa4rgfilter (Cyan, Magenta och Y, gul). Dessa anv\xc3\xa4nds vid f\xc3\xa4rgkopiering, men \xc3\xa4ven vid anv\xc3\xa4ndning av svartvita fotopapper med variabel kontrast (ibland kallade Multigrade-papper, efter Ilfords varum\xc3\xa4rke f\xc3\xb6r denna typ av papper). I apparater som saknar inbyggda f\xc3\xa4rgfilter kan man anv\xc3\xa4nda sig av l\xc3\xb6sa filtersatser av olika slag.\n_START_SECTION_\nEfterbelysning och skuggning\n_START_PARAGRAPH_\nEn mycket kraftfull m\xc3\xb6jlighet i kopieringen \xc3\xa4r att efterbelysa eller skugga pappret vid kopiering._NEWLINE_Med hj\xc3\xa4lp av dessa tekniker kan man m\xc3\xb6rka ned respektive ljusa upp valda delar av bilden, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 fram detaljer i h\xc3\xb6gdagrar mm._NEWLINE_Vid skuggning anv\xc3\xa4nder man i allm\xc3\xa4nhet av en kartongbit p\xc3\xa5 ett smalt skaft, en s\xc3\xa5 kallad pjatt, f\xc3\xb6r att korta ned exponeringen av ett visst omr\xc3\xa5de i bilden. Skuggade omr\xc3\xa5den kommer att bli relativt sett ljusare \xc3\xa4n de omgivande omr\xc3\xa5dena (mindre exponerade)._NEWLINE_Vid efterbelysning kan man anv\xc3\xa4nda sig av en st\xc3\xb6rre bit kartong eller papp med ett h\xc3\xa5l i (en mask) f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4nga exponeringen av ett visst omr\xc3\xa5de i bilden. Man kan ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nda sig av handen f\xc3\xb6r att rikta ljuset mot det omr\xc3\xa5de som skall efterbelysas. Efterbelysta omr\xc3\xa5den kommer att bli relativt sett m\xc3\xb6rkare \xc3\xa4n de omgivande omr\xc3\xa5dena._NEWLINE_Vid b\xc3\xa5de efterbelysning och skuggning skall pjatten respektive masken h\xc3\xa5llas i r\xc3\xb6relse f\xc3\xb6r att undvika att skarpa kanter syns i den f\xc3\xa4rdiga kopian. Av samma sk\xc3\xa4l b\xc3\xb6r man h\xc3\xa5lla ett visst avst\xc3\xa5nd mellan pjatten eller masken och pappret s\xc3\xa5 man till\xc3\xa5ter en viss ljusspridning._NEWLINE_Skuggning och efterbelysning \xc3\xa4r hantverksm\xc3\xa4ssiga tekniker. Slutresultatet \xc3\xa4r beroende av kopistens erfarenhet och f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga._NEWLINE_Som kuriosa kan n\xc3\xa4mnas att verktygsikonerna f\xc3\xb6r att ljusa upp eller m\xc3\xb6rka ned omr\xc3\xa5den i Adobe Photoshop f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller en pjatt respektive en efterbelysande hand.\n_START_SECTION_\nSpeciella tekniker\n_START_PARAGRAPH_\nMed speciella tekniker kan m\xc3\xa4rkas toning (s\xc3\xa5som bruntoning och anv\xc3\xa4ndandet av farmers f\xc3\xb6rsvagare), fotomontage och solarisation som tillh\xc3\xb6r en mera konstn\xc3\xa4rlig variant._NEWLINE_En f\xc3\xb6rstoringsapparat kan anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r restaurering av motiv p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt s\xc3\xa5som med storformatskamera.'