b'\n_START_ARTICLE_\nArabisk litteratur\n_START_PARAGRAPH_\nArabisk litteratur  (arabiska: \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xa3\xd8\xaf\xd8\xa8 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb9\xd8\xb1\xd8\xa8\xd9\x8a al-a\'dab al-\'arabi) \xc3\xa4r ett samlande begrepp f\xc3\xb6r den litteratur som ursprungligen \xc3\xa4r skriven p\xc3\xa5 arabiska. Den beh\xc3\xb6ver inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis vara skriven av f\xc3\xb6rfattare med arabiska som modersm\xc3\xa5l. Det arabiska ordet f\xc3\xb6r litteratur, a\'dab, kommer fr\xc3\xa5n ett ord som betyder att "bjuda en eller flera till m\xc3\xa5ltid", och som underf\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt inneb\xc3\xa4r h\xc3\xb6vlighet, berikning och kultur._NEWLINE_Den arabiska litteraturen blomstrade under islams guld\xc3\xa5lder men \xc3\xa4r fortfarande i allra h\xc3\xb6gsta grad levande, med poeter och prosaf\xc3\xb6rfattare \xc3\xb6ver hela Arabv\xc3\xa4rlden som \xc3\xa5tnjuter v\xc3\xa4xande ber\xc3\xb6mmelse.\n_START_SECTION_\nHistorik och bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nArabisk litteratur v\xc3\xa4xte fram under 400-talet, f\xc3\xb6retr\xc3\xa4tt av sm\xc3\xa5 bitar av skrivet spr\xc3\xa5k. Fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rislamisk tid finns en del lyrik bevarad, bland annat i antologierna Al-Hamasa och Mu\'allaqat. Koranen, som anses som det finaste verket f\xc3\xb6rfattat p\xc3\xa5 det arabiska spr\xc3\xa5ket, har haft en stor betydelse f\xc3\xb6r den arabiska kulturen och dess litteratur._NEWLINE_Fram till modern tid har den arabiska litteraturen varit mycket pr\xc3\xa4glad av islam. De snabba sociala f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar som skedde under koloniseringen av stora delar av arabv\xc3\xa4rlden under 1800-talet och 1900-talets b\xc3\xb6rjan fick den arabiska kulturens bildade att v\xc3\xa4rna om arvet fr\xc3\xa5n den klassiska kultur som varit f\xc3\xb6rh\xc3\xa4rskande fr\xc3\xa5n omkring 600-talet till 1100-talet. Samtidigt b\xc3\xb6rjade dock nationalismen bidra till en "arabisk ren\xc3\xa4ssans" under 1800-talets slut. 1913 gavs den f\xc3\xb6rsta romanen ut, och de f\xc3\xb6rsta novellsamlingarna spreds under 1920-talet. Litteraturen var ofta pr\xc3\xa4glad av romantik och - s\xc3\xa4rskilt inom poesin - patriotism._NEWLINE_N\xc3\xa4r de arabiska l\xc3\xa4nderna blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga, under perioden efter andra v\xc3\xa4rldskriget och fram till 1970-talets b\xc3\xb6rjan, ledde avkoloniseringen, st\xc3\xb6rtandet av de konservativa regimerna och krigets slut till stora f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar inom litteraturen. Med b\xc3\xb6rjan i Irak, f\xc3\xb6ljt av Syrien och Libanon, br\xc3\xb6t man med klassicismen och realismen v\xc3\xa4xte sig stark framf\xc3\xb6rallt inom poesin, samtidigt som de mer traditionella versm\xc3\xa5tten \xc3\xb6vergavs. Med realismen, som \xc3\xa4ven tog ordentlig fart i Egypten, kom ocks\xc3\xa5 nationalismen och socialismen, som fortfarande pr\xc3\xa4glar mycket av den arabiska litteraturen. Den egyptiska nobelpristagaren Naguib Mahfouz kom i denna period att v\xc3\xa4xa fram som en av de viktigaste arabiska f\xc3\xb6rfattarna, genom att beskriva sina uppv\xc3\xa4xtkvarter i Kairo. Den arabiska litteraturen gick med honom under 1950-talet in i en ny fas med betoning p\xc3\xa5 realism, observationer och karakt\xc3\xa4risering. De yngre f\xc3\xb6rfattarna under denna tid p\xc3\xa5verkades mycket av radikala studentr\xc3\xb6relser, och m\xc3\xa5nga tillh\xc3\xb6rde den politiska v\xc3\xa4nstern, varifr\xc3\xa5n de h\xc3\xa4mtade mycket inspiration. M\xc3\xa5nga av f\xc3\xb6rfattarna v\xc3\xa4xte fram i takt med att allt fler genomgick h\xc3\xb6gre utbildning, \xc3\xa4ven om Hanna Mina fr\xc3\xa5n Syrien med flera var undantag. Likt stora delar av \xc3\xb6vriga v\xc3\xa4rlden var den litter\xc3\xa4ra epoken politiskt laddad och anspelade f\xc3\xb6rutom nationalismen och socialismen p\xc3\xa5 sociala och ekonomiska missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, samtidigt som den libanesiska litter\xc3\xa4ra tidskriften al-Adab v\xc3\xa4xte fram som ett viktigt diskussionsforum. N\xc3\xa4r m\xc3\xa5nga arabiska regimer tog upp nationalism och socialism p\xc3\xa5 sina egna agendor avspeglade det sig i litteraturen. D\xc3\xa4remot \xc3\xb6kades censuren och f\xc3\xb6rfattare \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t mindre f\xc3\xb6rfattarfrihet. Detta ledde till att f\xc3\xb6rfattare som Naguib Mahfouz b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4nda sig av allegorier i en allt h\xc3\xb6gre grad, s\xc3\xa5som i Mahfouz Dr\xc3\xb6mmarnas gata. Yosuf Idris f\xc3\xb6ljde med i den surrealistiska v\xc3\xa5gen, s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som Edwar al-Kharrat._NEWLINE_En ny generation f\xc3\xb6rfattare uppstod med namn som Gamal al-Ghitani och Sonallah Ibrahim, och kom att kallas "den egyptiska revolutionens barn". Andra exempel p\xc3\xa5 arabiska f\xc3\xb6rfattare som n\xc3\xa5tt internationellt erk\xc3\xa4nnande inkluderar den jordanske Ghalib Halesa, som f\xc3\xb6retr\xc3\xa4der en framv\xc3\xa4xande sidogenre om livet som f\xc3\xb6rfattare i exil, samt Elias Khoury, med romaner som Lilla berget. Adonis har kommit att f\xc3\xb6rknippas med modern arabisk poesi.\n_START_SECTION_\nFilologi\n_START_PARAGRAPH_\nMot varandra st\xc3\xa4llde sig tidigt tv\xc3\xa5 skolor av grammatiker, en i Basra, som h\xc3\xb6ll sig str\xc3\xa4ngt till de klassiska f\xc3\xb6rebilderna, den gamla poesin och koranen, en i Kufa, som \xc3\xa4ven \xc3\xa4gnade folkspr\xc3\xa5ket sin uppm\xc3\xa4rksamhet. Mellan dessa f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte sedan skolan i Bagdad att medla._NEWLINE_De mest betydande representanterna f\xc3\xb6r skolan i Basra var persern Sibawaihi (d\xc3\xb6d 796) och al-Asmai (d\xc3\xb6d 830). Bland kufierna utm\xc3\xa4rkte sig al-Kasai (d\xc3\xb6d 805), Thalab (d\xc3\xb6d 904) och al-Anbari (d\xc3\xb6d 939) och ur Bagdadskolan Ibn Djinni (d\xc3\xb6d 1002)._NEWLINE_En kortfattad framst\xc3\xa4llning av grammatiken gav Ibn Malik (d\xc3\xb6d 1273) i al-Alfija, \xe2\x80\x9d1 000-versdikten\xe2\x80\x9d, med kommentar av Abn Akil (d\xc3\xb6d 1367). I Orienten \xc3\xa4r Ibn Adjurummas (d\xc3\xb6d 1323) elementarbok i grammatik al-Adjurummija, fortfarande (1957) mycket spridd. \xc3\x84ven som grammatiker \xc3\xa4r as-Zamachschari h\xc3\xb6gt v\xc3\xa4rderad._NEWLINE_Stora ordb\xc3\xb6cker utarbetades av al-Djauhari (d\xc3\xb6d 1002), Sahah ("Riktighet\xe2\x80\x9d), Ibn Mazur (d\xc3\xb6d 1311), Lizan al-\xc3\xa1rab (\xe2\x80\x9dArabiska spr\xc3\xa5ket\xe2\x80\x9d) och al-Farza-badi (d\xc3\xb6d 1414), vars Kamus (\xe2\x80\x9dHav\xe2\x80\x9d) kommenterats och ut\xc3\xb6kats av Murtada az-Zabidi (d\xc3\xb6d 1791) i Tadj al-aru (\xe2\x80\x9dBrudens krona\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nModern utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nI takt med internets framv\xc3\xa4xt och spridandet av datorer, samt en v\xc3\xa4xande inhemsk kritik mot hur m\xc3\xa5nga arabl\xc3\xa4nderna styrs, har den arabiska litteraturen vuxit snabbt i omfattning, och de flesta arabl\xc3\xa4nder har bidragit med f\xc3\xb6rfattare som spridit sig utanf\xc3\xb6r sitt lands gr\xc3\xa4nser. Trots detta har f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av b\xc3\xb6cker i arabv\xc3\xa4rlden inte \xc3\xb6kat i samma utstr\xc3\xa4ckning, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grund av den censur m\xc3\xa5nga av den arabiska litteraturens f\xc3\xb6rfattare lever under, och p\xc3\xa5 grund av att l\xc3\xa4straditionen inte vuxit sig stark. En viktig v\xc3\xa4ndpunkt var dock tilldelandet av nobelpriset i litteratur till Naguib Mahfouz fr\xc3\xa5n Egypten, vilket har resulterat i en \xc3\xb6kad l\xc3\xa4sning av och intresse f\xc3\xb6r arabisk litteratur. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver har allt fler med arabisk bakgrund b\xc3\xb6rjat publicera litteratur p\xc3\xa5 andra spr\xc3\xa5k \xc3\xa4n arabiska, s\xc3\xa5som \xc3\xa4r fallet med Yasmina Khadra fr\xc3\xa5n Algeriet som skriver p\xc3\xa5 kolonialspr\xc3\xa5ket franska.\n_START_SECTION_\nKvinnor inom den arabiska litteraturen\n_START_PARAGRAPH_\nMot slutet av 1950-talet b\xc3\xb6rjade kvinnor tr\xc3\xa4da fram inom den arabiska litteraturen. 1958 slog libanesen Layla Baalbakis igenom med romanen Jag lever som protesterar mot kvinnans underordning. I samma stil skrev egyptiern Latifa al-Zayyat Den \xc3\xb6ppna d\xc3\xb6rren 1960. Andra exempel p\xc3\xa5 framst\xc3\xa5ende kvinnor inom den arabiska litteraturen \xc3\xa4r algeriern Assia Djebar och egyptiern Nawal el-Sa\'dawi, som slog igenom 1980 med ess\xc3\xa4samlingen The Hidden Face of Eve. Hanan al-Shaykh fr\xc3\xa5n Libanon \xc3\xa4r ytterligare exempel, tillsammans med Rajaa Alsanea fr\xc3\xa5n Saudiarabien och Ma\xc3\xafssa Bey fr\xc3\xa5n Algeriet. I England har flera muslimska f\xc3\xb6rfattare pl\xc3\xa4derat f\xc3\xb6r en ny sin p\xc3\xa5 islam, med Leila Aboulela fr\xc3\xa5n Sudan i spetsen.'