b'\n_START_ARTICLE_\nKodium\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nalgen k\xc3\xa4nnetecknas av sin m\xc3\xb6rkgr\xc3\xb6na f\xc3\xa4rg, ett grenigt v\xc3\xa4xts\xc3\xa4tt och sin svampiga och sega b\xc3\xa5l. Den v\xc3\xa4xer f\xc3\xa4st mot ett underlag, som kan vara en klippa, en sten eller skaldjur som musslor och ostron och kan d\xc3\xa4r den trivs bilda t\xc3\xa4ta best\xc3\xa5nd. I svenska vatten blir den 10\xe2\x80\x9330 centimeter l\xc3\xa5ng. Arten kan dock bli l\xc3\xa4ngre, upp mot en halv meter l\xc3\xa5ng i ursprungsomr\xc3\xa5det. Grenarna \xc3\xa4r omkring 5 millimeter i diameter och bekl\xc3\xa4dda med f\xc3\xa4rgl\xc3\xb6sa h\xc3\xa5r, som kan g\xc3\xb6ra att gr\xc3\xb6nalgen ser luden ut. _NEWLINE_Gr\xc3\xb6nalgens b\xc3\xa5l best\xc3\xa5r av inre m\xc3\xa4rgv\xc3\xa4vnad och ett yttre barkskikt. Det \xc3\xa4r barkskiktet som ger gr\xc3\xb6nalgen stadga, genom att det best\xc3\xa5r av m\xc3\xa5nga sm\xc3\xa5 och t\xc3\xa4tt sittande uppsv\xc3\xa4llda bl\xc3\xa5sor, s\xc3\xa5 kallade utrikler. I dessa bl\xc3\xa5sor finns kloroplaster som inneh\xc3\xa5ller det klorofyll som ger gr\xc3\xb6nalgen dess f\xc3\xa4rg. P\xc3\xa5 utriklarna kan i mikroskop ses sm\xc3\xa5 m\xc3\xb6rkare utskott. Detta \xc3\xa4r gr\xc3\xb6nalgens han- och honorgan som st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r bildandet av k\xc3\xb6nsceller. Den undre m\xc3\xa4rgv\xc3\xa4vnaden best\xc3\xa5r av l\xc3\xa5nga celltr\xc3\xa5dar, s\xc3\xa5 kallade slangceller, och \xc3\xa4r f\xc3\xa4rgl\xc3\xb6s d\xc3\xa5 den saknar kloroplaster. De tr\xc3\xa5dlika slangcellerna ligger slingrade kring varandra och i dem finns flera hundra cellk\xc3\xa4rnor.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nI svenska vatten v\xc3\xa4xer gr\xc3\xb6nalgen vanligen p\xc3\xa5 0,5\xe2\x80\x932 meters djup, men arten kan v\xc3\xa4xa djupare beroende p\xc3\xa5 ljusf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena. Den \xc3\xa4r vanligast p\xc3\xa5 h\xc3\xa5rdbottnar i skyddade vatten som vikar eller i hamnnar och h\xc3\xa4llkar, men ibland kan den ocks\xc3\xa5 v\xc3\xa4xa p\xc3\xa5 mjuka bottnar. Det \xc3\xa4r en marin art men d\xc3\xa5 den t\xc3\xa5l en stor variation i salthalt kan den \xc3\xb6verleva \xc3\xa4ven i brackvatten. Gr\xc3\xb6nalgen \xc3\xa4r ett\xc3\xa5rig och kan upptr\xc3\xa4da i st\xc3\xb6rre m\xc3\xa4ngd ett \xc3\xa5r och i mindre m\xc3\xa4ngd ett annat. F\xc3\xb6r\xc3\xb6kningen kan ske b\xc3\xa5de vegetativt och sexuellt.\n_START_SECTION_\nAnv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nKodium sk\xc3\xb6rdas i Japan f\xc3\xb6r att \xc3\xa4tas. Den konserveras genom att torkas eller saltas. Den anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4ven som f\xc3\xb6rpackningsmaterial f\xc3\xb6r fisk- och skaldjursprodukter.\n_START_SECTION_\nInvasiv art\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nalgens egenskap att bilda t\xc3\xa4ta best\xc3\xa5nd och dess snabbvuxenhet g\xc3\xb6r att den kan p\xc3\xa5verka bottnarna i omr\xc3\xa5den dit den inf\xc3\xb6rts. P\xc3\xa5 sikt kan gr\xc3\xb6nalgen f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra bottenstrukturen och algsamh\xc3\xa4llet i ett omr\xc3\xa5de genom att konkurrerar ut mindre konkurrenskraftiga inhemska algarter, vilket p\xc3\xa5tagligt kan p\xc3\xa5verka omr\xc3\xa5dets ekologi. Bland annat antas etableringen av kodium ha varit en orsak till \xc3\xa5lgr\xc3\xa4sets tillbakag\xc3\xa5ng i europeiska vatten. I nordamerikanska vatten har kodium i vissa omr\xc3\xa5den n\xc3\xa4stan helt konkurrerat ut de naturliga best\xc3\xa5nden av kelp. Ett annat problem med kodium l\xc3\xa4ngs den nordamerikanska atlantkusten \xc3\xa4r att gr\xc3\xb6nalgen kan orsaka skador p\xc3\xa5 ostronodlingar. D\xc3\xa5 gr\xc3\xb6nalgen v\xc3\xa4xer p\xc3\xa5 ostronen \xc3\xa4r risken st\xc3\xb6rre att ostronen slits loss fr\xc3\xa5n sitt underlag av starka str\xc3\xb6mmar eller v\xc3\xa5gor och gr\xc3\xb6nalgen kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5ra n\xc3\xa4ringsupptaget f\xc3\xb6r ostronen.'