b'\n_START_ARTICLE_\nJustitiekonselj\n_START_PARAGRAPH_\nJustitiekonselj var f\xc3\xb6re 1909 i Sverige en s\xc3\xa4rskild typ av konselj stadgad f\xc3\xb6r ministeriella m\xc3\xa5l och justitie\xc3\xa4renden. I de senares handl\xc3\xa4ggning skulle enligt den ursprungliga lydelsen av regeringsformen (26:e paragrafen) delta justitiestatsministern, minst tv\xc3\xa5 statsr\xc3\xa5d, tv\xc3\xa5 justitier\xc3\xa5d och justitiekanslern, och detta stadgande undergick genom departementalstyrelsens inf\xc3\xb6rande ej annan v\xc3\xa4sentlig \xc3\xa4ndring, \xc3\xa4n att justitiekanslerns deltagande bortf\xc3\xb6ll. Var de deltagande statsr\xc3\xa5den endast tv\xc3\xa5, kallades ett s\xc3\xa5dant statsr\xc3\xa5d lilla justitiekonseljen; var alla statsr\xc3\xa5dets medlemmar n\xc3\xa4rvarande, vilket fordrades, d\xc3\xa5 justitie\xc3\xa4rendet r\xc3\xb6rde lag\xc3\xa4ndring, ben\xc3\xa4mndes det stora justitiekonseljen._NEWLINE_Justitie\xc3\xa4rendena undergick en f\xc3\xb6rberedande behandling i H\xc3\xb6gsta domstolen, och till f\xc3\xb6ljd h\xc3\xa4rav medverkade Nedre justitierevisionens tj\xc3\xa4nstem\xc3\xa4n vid deras beredning och f\xc3\xb6redragning. Genom en grundlags\xc3\xa4ndring 1909 avskaffades b\xc3\xa5da justitiekonseljerna, och justitie\xc3\xa4rendena behandlades senare som andra regerings\xc3\xa4renden i departementen och i statsr\xc3\xa5d utan deltagande av justitier\xc3\xa5d, blott med den skillnaden, att i vissa fall f\xc3\xb6rberedande yttrande skall avges av Lagr\xc3\xa5det, Regeringsr\xc3\xa4tten eller H\xc3\xb6gsta domstolen (av den sistn\xc3\xa4mnda blott r\xc3\xb6rande ans\xc3\xb6kningar om n\xc3\xa5d i brottm\xc3\xa5l \xe2\x80\x93 d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r de enda statsr\xc3\xa5ds\xc3\xa4renden, med vilka Nedre justitierevisionen efter denna f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring tog befattning).'