b'\n_START_ARTICLE_\nJulius Axel Kiellman-G\xc3\xb6ranson\n_START_PARAGRAPH_\nJulius Axel Kiellman-G\xc3\xb6ranson, f\xc3\xb6dd 22 november 1811 p\xc3\xa5 Gripsholm, K\xc3\xa4rnbo, d\xc3\xb6d 10 februari 1869 i Uppsala, var en svensk pr\xc3\xa4st och f\xc3\xb6rfattare.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nKiellman-G\xc3\xb6ranson var son till Lars Axel G\xc3\xb6ranson, kamrer p\xc3\xa5 Gripsholm slott och Maria Sofia Lindbom. Han var gift med Augusta Charlotta Ekerman. Vid sidan av pr\xc3\xa4styrket \xc3\xa4gnade han sig \xc3\xa5t omfattande skribentarbete. Han skrev predikningar, vittra kalendrar, skolb\xc3\xb6cker, noveller, romaner och texter till planscher. Han medverkade i olika tidningar och arbetade som \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttare. M\xc3\xa5ngsidigheten var typisk f\xc3\xb6r flera av tidens f\xc3\xb6rfattare. Av h\xc3\xa4nsyn till yrket anv\xc3\xa4nde Kiellman-G\xc3\xb6ranson ofta pseudonymerna Nepomuk eller Norna G\xc3\xa4st i det sk\xc3\xb6nlitter\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rfattandet. I slutet av 1850-talet drabbades han av ett slaganfall som gjorde honom fysiskt och psykiskt svag under resten av levnadstiden.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa4st\xc3\xa4mbetet\n_START_PARAGRAPH_\nKiellman-G\xc3\xb6ranson blev inskriven vid Uppsala universitet h\xc3\xb6sten 1820. Han pr\xc3\xa4stvigdes i Uppsala till pastorsadjunkt i T\xc3\xa4by, 1837, blev komministeradjunkt i Klara f\xc3\xb6rsamling, Stockholm, samma \xc3\xa5r och var vice komminister d\xc3\xa4r 1 maj-30 september 1839. H\xc3\xb6sten 1839 tj\xc3\xa4nstgjorde han som Stockholm stads konsistorii adjunkt. Han var vice kateket i Klara f\xc3\xb6rsamling 1 januari-30 juni 1840 och hade samtidigt tj\xc3\xa4nst som f\xc3\xb6rste l\xc3\xa4rare p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6mannas\xc3\xa4llskapets skola i Stockholm fr\xc3\xa5n 25 maj 1840. En komministratur i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5ker och Dalby, Uppsala fr\xc3\xa5n och med 1843 ersattes 1858 av samma tj\xc3\xa4nst i Jakobs och Johannes f\xc3\xb6rsamling, Stockholm. Fr\xc3\xa5n 1862 var han kyrkoherde i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5ker och Dalby.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rfattarskap\n_START_PARAGRAPH_\nKiellman-G\xc3\xb6ranson blev tidigt bekant med August Blanche och n\xc3\xa4r han flyttade till Stockholm blev kretsen runt denne hans fr\xc3\xa4msta umg\xc3\xa4nge. M\xc3\xa5nga av dessa var medarbetare p\xc3\xa5 tidskriften Freja, s\xc3\xa5 \xc3\xa4ven Kiellman-G\xc3\xb6ranson som sj\xc3\xa4lv blev redakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r tidskriften 1843-1844. Han var ocks\xc3\xa5 med i den litter\xc3\xa4ra f\xc3\xb6reningen Aganippiska brunnss\xc3\xa4llskapet. Kiellman-G\xc3\xb6ranson publicerade sina f\xc3\xb6rsta dikter 1837. Hans poesi syntes framf\xc3\xb6r allt i Freja, men ocks\xc3\xa5 i Gustaf Henrik Mellins "Vinterblommor\xe2\x80\x9d och i veckotidningen Stockholms Figaro. Hans dikter k\xc3\xa4nnetecknas av kvardr\xc3\xb6jande romantiska drag efter m\xc3\xb6nster av Carl Jonas Love Almqvist som han k\xc3\xa4nde personligen. _NEWLINE_Kiellman-G\xc3\xb6ranson ans\xc3\xa5g snart sj\xc3\xa4lv att han hade mer att ge som prosaf\xc3\xb6rfattare \xc3\xa4n som lyriker. Inledningsvis f\xc3\xb6rfattade han kortprosa, influerad av den moderiktning som p\xc3\xa5verkades av Dickens, med humor och ansatser till realism. Dessa ber\xc3\xa4ttelser i det mindre formatet var popul\xc3\xa4ra i Frejakretsen. Kiellman-G\xc3\xb6ransons specialiserade sig p\xc3\xa5 karikatyrer av \xc3\xa4ldre original, nu i borgerlig Stockholmsmilj\xc3\xb6._NEWLINE_Som m\xc3\xa5nga samtida prosaber\xc3\xa4ttare inspirerades han under 1840-talets senare h\xc3\xa4lft av sensationsromanen som Eug\xc3\xa8ne Sue gjort s\xc3\xa5 popul\xc3\xa4r. Dessa romaner, som var l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n tidigare, byggde p\xc3\xa5 sp\xc3\xa4nnande men osannolika intriger med rutinartade karakt\xc3\xa4rsteckningar. Kiellman-G\xc3\xb6ranson anv\xc3\xa4nde g\xc3\xa4rna inslag av fr\xc3\xa4mmande milj\xc3\xb6er, i synnerhet Frankrike, varifr\xc3\xa5n en h\xc3\xb6gboren person ibland kunde tr\xc3\xa4da in i handlingen. Men lika villigt skildrade han platser han sj\xc3\xa4lv var v\xc3\xa4l f\xc3\xb6rtrogen med, exempelvis Stockholm eller Dalby. I Trollets son fr\xc3\xa5n 1848 begagnade f\xc3\xb6rfattaren liknande metoder som Walter Scott. Topografi, etymologi och folks\xc3\xa4gner bidrog till att skildra en f\xc3\xb6rfluten epok, i detta fall brytningstiden vid kristendomens int\xc3\xa5g i Sverige._NEWLINE_P\xc3\xa5 1850-talet anpassade han f\xc3\xb6rfattandet efter den litter\xc3\xa4ra opinionen i och med att han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till ber\xc3\xa4ttelser i kort format. Ber\xc3\xa4ttelserna speglade mer n\xc3\xa4rliggande verkligheter, ofta Stockholm eller Uppland. Sensationsromanernas liberala ansatser fanns kvar men f\xc3\xb6rfattaren v\xc3\xa4nde sig nu delvis emot Sues \xc3\xa5sikter att storst\xc3\xa4der fungerade som grogrund f\xc3\xb6r kriminalitet. Medan romantiken kunde betraktas som lite onyttig i dessa sena ber\xc3\xa4ttelser lyftes borgerlighetens \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning, av samma slag som hos Balzac, fram som realistiskt faktum.'