b'\n_START_ARTICLE_\nLadug\xc3\xa5rdslandet\n_START_PARAGRAPH_\nLadug\xc3\xa5rdslandet, \xc3\xa4ven Ladug\xc3\xa5rdsg\xc3\xa4rde eller Ladug\xc3\xa5rdsg\xc3\xa4rdet, var en stadsdel i nord\xc3\xb6stra Stockholm som 1885 \xc3\xa4ndrade namn till \xc3\x96stermalm._NEWLINE_Ladug\xc3\xa5rdslandet var en 1600- och 1700-talsstadsdel, med blandad bebyggelse i en till tre v\xc3\xa5ningar. Husen bestod av b\xc3\xa5de tr\xc3\xa4hus och stenhus, och var i de flesta fall gulf\xc3\xa4rgade. Byggnaderna hade ofta st\xc3\xb6rre tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar eller odlingslotter. M\xc3\xa5nga av byggnaderna var malmg\xc3\xa5rdar eller hade kopplingar till milit\xc3\xa4rv\xc3\xa4sendet, men m\xc3\xa5nga av innev\xc3\xa5narna var ocks\xc3\xa5 hantverkare - exempelvis skomakare, spegelmakare eller silversmeder. Den milit\xc3\xa4ra n\xc3\xa4rvaron p\xc3\xa5 Ladug\xc3\xa5rdslandet var p\xc3\xa5taglig, med flera regementen, samt exercis- och \xc3\xb6vningsf\xc3\xa4ltet G\xc3\xa4rdet. Den milit\xc3\xa4ra n\xc3\xa4rvaron fortsatte \xc3\xa4ven efter stadsdelens omdaning till \xc3\x96stermalm._NEWLINE_En av de mer k\xc3\xa4nda avbildningarna av Ladug\xc3\xa5rdslandet finns i h\xc3\xb6gra kanten av Carl Johan Billmarks "Stockholmspanorama" fr\xc3\xa5n 1868.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLadug\xc3\xa5rdslandet var tidigare namnet f\xc3\xb6r Stockholms nord\xc3\xb6stra stadsdel. Omr\xc3\xa5det innehades ursprungligen av de tv\xc3\xa5 kungsladug\xc3\xa5rdar som anlades p\xc3\xa5 kungliga Djurg\xc3\xa5rden vilka var bildade av hemman och bost\xc3\xa4der som f\xc3\xb6rut h\xc3\xb6rde till Klara kloster. Av dessa ladug\xc3\xa5rdar blev de delar som l\xc3\xa5g n\xc3\xa4rmast staden avs\xc3\xb6ndrade genom donationer till Stockholms stad 1639 och 1670. Inemot mitten av 1600-talet b\xc3\xb6rjade trakten bebyggas, sedan Stockholms magistrat genom drottning Kristinas \xc3\xb6ppna brev och privilegium 5 mars 1640 erh\xc3\xa5llit r\xc3\xa4ttighet att d\xc3\xa4r s\xc3\xa4lja tomter med villkor, att detta skedde med f\xc3\xb6retr\xc3\xa4desr\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r kronans sj\xc3\xb6folk. 23 september 1663 befallde f\xc3\xb6rmyndarregeringen, att en del av de d\xc3\xa5 \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende ladug\xc3\xa5rds\xc3\xa4gorna n\xc3\xa4rmast staden skulle utskiftas till "K. M:ts och rikets trogne m\xc3\xa4n och r\xc3\xa5d, p\xc3\xa5 det de dem med sirliga och f\xc3\xb6rn\xc3\xa4ma lusthus samt tr\xc3\xa4d- och \xc3\xb6rtag\xc3\xa5rdar skola bepryda och bebygga". Detta medgivande begagnades av flera och gav upphov till gatunamn, s\xc3\xa5dana som Grev Magni-, Grev Ture- och Seved B\xc3\xa5\xc3\xa5ts-gatan. Bebyggandet av Ladug\xc3\xa5rdslandet fortsatte d\xc3\xa4refter fr\xc3\xa4mst med mindre, oansenliga hus. Omkring mitten av 1870-talet \xc3\xa4gde en synnerligen livlig nybyggnadsverksamhet rum varigenom denna stadsdel i fr\xc3\xa5ga om byggnadernas storlek och inredning samt gatornas bredd \xc3\xb6vertr\xc3\xa4ffade stadens \xc3\xb6vriga delar. Enligt beslut av stadsfullm\xc3\xa4ktige 16 juni 1885 fick stadsdelen namnet \xc3\x96stermalm._NEWLINE_Namnet lever kvar i Ladug\xc3\xa5rdslandsviken, vattnet s\xc3\xb6der om Strandv\xc3\xa4gen.\n_START_SECTION_\nRivning\n_START_PARAGRAPH_\nLadug\xc3\xa5rdslandets \xc3\xa4ldre bebyggelse revs och rivningen p\xc3\xa5gick fram till slutet av 1890-talet. P\xc3\xa5 dess plats anlades stadsdelen \xc3\x96stermalm. Den nya stadsdelen bebyggdes snabbt och med industrialiserad byggnadsteknik, vilket gjorde att byggnaderna fick ett helt annat utseende \xc3\xa4n Ladug\xc3\xa5rdslandets hantverkspr\xc3\xa4glade byggnader._NEWLINE_Det \xc3\xa4ldre gatun\xc3\xa4tet f\xc3\xb6ljdes endast delvis n\xc3\xa4r den nya stadsdelen byggdes. Ett exempel \xc3\xa4r Storgatan. I \xc3\xb6vrigt drogs gatorna ofta med nya eller breddade str\xc3\xa4ckningar.\n_START_SECTION_\nKvarvarande byggnader\n_START_PARAGRAPH_\nEndast ett f\xc3\xa5tal byggnader finns kvar fr\xc3\xa5n Ladug\xc3\xa5rdslandet. De fr\xc3\xa4msta exemplen \xc3\xa4r Arm\xc3\xa9museum, Kronobageriet, Hedvig Eleonora kyrka (fram till 1700-talet \xc3\xa4ven kallad Ladug\xc3\xa5rdslands kyrka), en rest av Fredrikshovs slott, Stadens norra kasern samt Kvarteret Krubban med Oxenstiernska malmg\xc3\xa5rden. Stadsdelen avgr\xc3\xa4nsades i \xc3\xb6ster av Ladug\xc3\xa5rdslandstull, som uppf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 1670-talet. \xc3\x84ven konditoriet Sturekattens 1700-talsbyggnad undgick rivning p\xc3\xa5 1890-talet. En k\xc3\xa4nd anl\xc3\xa4ggning i stadsdelen var skeppsvarvet Terra Nova._NEWLINE_Eftersom Ladug\xc3\xa5rdslandet i princip helt utraderades n\xc3\xa4r \xc3\x96stermalm byggdes, m\xc3\xa5ste man idag bege sig till kvarteren runt Katarina kyrka p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm, till Djurg\xc3\xa5rdsstaden eller till Skansens stadskvarter f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 en uppfattning om stadsdelens utseende.\n_START_SECTION_\nLadug\xc3\xa5rdslandet i kulturen\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Strindbergs ber\xc3\xb6mda dikt Esplanadsystemet handlar om rivningen av Ladug\xc3\xa5rdslandet. I dikten finns de l\xc3\xa4tt ironiska raderna "H\xc3\xa4r rivs f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 luft och ljus, \xc3\xa4r kanske icke det tillr\xc3\xa4ckligt? "_NEWLINE_\xc3\x84ven n\xc3\xa5gra av August Blanches b\xc3\xb6cker utspelar sig i stadsdelen._NEWLINE_Rivningen av Ladug\xc3\xa5rdslandet \xc3\xa4r, vid sidan av cityrivningarna under 1960-talet, den mest omfattande rivningen av en stadsdel i Stockholm.'