b'\n_START_ARTICLE_\nOgier Ghislain de Busbecq\n_START_PARAGRAPH_\nOgier Ghiselin de Busbecq, f\xc3\xb6dd 1520 eller 1521, d\xc3\xb6d 28 oktober 1592 (ibland kallad Augier Ghislain de Busbecq) var en flaml\xc3\xa4ndsk f\xc3\xb6rfattare, \xc3\xb6rtk\xc3\xa4nnare och diplomat som tj\xc3\xa4nade fyra \xc3\xb6sterrikiska monarker. Som ambassad\xc3\xb6r i det Osmanska riket var han stationerad i Istanbul och skrev en bok om sin tid d\xc3\xa4r; de turkiska breven.\n_START_SECTION_\nStudierna\n_START_PARAGRAPH_\nde Busbecq var en o\xc3\xa4kta son till Georges Ghiselin och dennes \xc3\xa4lskarinna Catherine Hespiel, men fick efter en tid status som legitim. Han v\xc3\xa4xte upp vid Bousbecque slott (i dagens Bousbecque i norra Frankrike), och studerade i Wervik och Comines. Han fortsatte d\xc3\xa4refter med mer avancerade studier vid det latinska Katolska Universitetet i Leuven. Efter studierna d\xc3\xa4r fortsatte han att studera vid ett flertal k\xc3\xa4nda universitet i norra Italien. Han tog \xc3\xa4ven klasser av Giovanni Battista Egnazio i Venedig.\n_START_SECTION_\nArbetet\n_START_PARAGRAPH_\nBusbecq b\xc3\xb6rjade att arbeta f\xc3\xb6r monarken Ferdinand I omkring 1552. 1554 skickades han till England f\xc3\xb6r att bevaka br\xc3\xb6llopet i Winchester mellan den engelska drottningen Mary Tudor och Phillip II av Spanien.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rhandlingarna med sultanen\n_START_PARAGRAPH_\n1554 och 1556 blev han utn\xc3\xa4mnd till ambassad\xc3\xb6r i Osmanska riket av Ferdinand. Hans huvuduppgift i Istanbul blev att \xc3\xa5 kejsarens v\xc3\xa4gnar f\xc3\xb6rhandla med sultanen i konflikten om Transsylvanien och dess gr\xc3\xa4nser. Han n\xc3\xa5dde ingen \xc3\xb6verenskommelse med sultanen s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge Rustem Pasha var dennes f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngda arm, men d\xc3\xa5 dennes roll \xc3\xb6vertogs av Semiz Ali Pasha lyckades han n\xc3\xa5 en \xc3\xb6verenskommelse.\n_START_SECTION_\nDe turkiska breven\n_START_PARAGRAPH_\nBusbecq skrev, under sin tid i Istanbul, de turkiska breven. Breven skrevs privat till sin v\xc3\xa4n, den ungerske diplomaten Nicholas Michault i Flandern. I breven beskriver han sina \xc3\xa4ventyr i den osmanska politiken. \xc3\x84n idag utg\xc3\xb6r dessa brev ett av de fr\xc3\xa4msta k\xc3\xa4llorna f\xc3\xb6r studenter som s\xc3\xb6ker f\xc3\xb6rkovra sig i 1500-talets osmanska hov. Han beskrev ocks\xc3\xa5 med enorm detaljrikedom det v\xc3\xa4xt- och djurliv han m\xc3\xb6tte i Turkiet. Breven utg\xc3\xb6r ocks\xc3\xa5 det enda bevarade exemplaret av text p\xc3\xa5 krimgotiska, en germansk dialekt talad p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra isolerade delar av Krimhalv\xc3\xb6n vid den tiden.\n_START_SECTION_\nSenare delen av livet\n_START_PARAGRAPH_\n1562 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde han fr\xc3\xa5n Turkiet och blev en r\xc3\xa5dgivare vid kejsare Ferdinands hov i Wien, samt l\xc3\xa4rare f\xc3\xb6r dennes barnbarn. Busbecq tog d\xc3\xa4refter tj\xc3\xa4nst som vakt \xc3\xa5t Elisabeth av \xc3\x96sterrike. 1592 valde han att l\xc3\xa4mna sitt residens i Mantes utanf\xc3\xb6r Paris och flyttade till sin hemstad West Flanders. Under flytten blev han dock anfallen och r\xc3\xa5nad av medlemmar fr\xc3\xa5n den katolska ligan i n\xc3\xa4rheten av Rouen. N\xc3\xa5gra dagar senare avled han. Kroppen begravdes i ett kapell i Saint-Germain-sous-Cailly, och hans hj\xc3\xa4rta blev balsamerat och skickat till familjens grav i Bousbecque._NEWLINE_Denna artikel \xc3\xa4r helt eller delvis baserad p\xc3\xa5 engelska wikipedia, http://en.wikipedia.org/wiki/Ogier_Ghislain_de_Busbecq.'