b'\n_START_ARTICLE_\nEmotivism\n_START_PARAGRAPH_\nEmotivism, etisk emotivism, \xc3\xa4ven v\xc3\xa4rdenihilism, \xc3\xa4r en metaetisk teori som vill f\xc3\xb6rklara moraliska p\xc3\xa5st\xc3\xa5enden vara k\xc3\xa4nslouttryck, likt "usch". Att s\xc3\xa4ga att det \xc3\xa4r fel att d\xc3\xb6da skulle enligt emotivisten kunna likst\xc3\xa4llas med s\xc3\xa4ga "usch f\xc3\xb6r att d\xc3\xb6da". Emotivister f\xc3\xb6rnekar s\xc3\xa5ledes att moraliska p\xc3\xa5st\xc3\xa5enden har sanningsv\xc3\xa4rde, det vill s\xc3\xa4ga de kan vara sanna eller falska, p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som k\xc3\xa4nslouttryck som "usch" inte ontologiskt kan vara sanna eller falska. Man b\xc3\xb6r skilja mellan emotivism och relativism. Emotivismen p\xc3\xa5st\xc3\xa5r att sanningsfr\xc3\xa5gan inte uppkommer kring moraliska utsagor, medan relativism s\xc3\xa4ger att moraliska utsagor inte kan vara objektivt sanna. Den svenske filosofen Axel H\xc3\xa4gerstr\xc3\xb6m var bland de f\xc3\xb6rsta att analysera moraliska utsagor p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt._NEWLINE_I modern vetenskaplig filosofi betecknas emotivismen som en typ av nonkognitivism. Se detta uppslagsord f\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rdjupning om de olika riktningar som finns p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4rdenihilism och Uppsalaskolan\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4rdenihilism kallas en teori som uppstod inom Uppsalafilosofin som inneb\xc3\xa4r att v\xc3\xa4rdeutsagor (uttalanden om moral, juridik, estetik, smak etc) \xe2\x80\x93 till exempel detta \xc3\xa4r ont, detta \xc3\xa4r vackert \xe2\x80\x93 saknar sanning. De ser v\xc3\xa4rden ist\xc3\xa4llet som k\xc3\xa4nslom\xc3\xa4ssiga utsagor, i spr\xc3\xa5kteoretiskt avseende imperativer. Att s\xc3\xa4ga att en handling \xc3\xa4r ond anser allts\xc3\xa5 v\xc3\xa4rdenihilisterna vara ett slags uppmaning eller indirekt p\xc3\xa5bud som \xc3\xa4r grundat p\xc3\xa5 en k\xc3\xa4nsla hos den som s\xc3\xa4ger det._NEWLINE_D\xc3\xa5 v\xc3\xa4rdena fr\xc3\xa5nskrivs sanningshalt och objektiv relevans, f\xc3\xb6ljer att v\xc3\xa4rden, som moral, juridik och estetik, inte \xc3\xa4r allm\xc3\xa4ngiltiga eller naturliga. F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r v\xc3\xa4rdenihilism \xc3\xa4r bland andra Axel H\xc3\xa4gerstr\xc3\xb6m, Adolph Phal\xc3\xa9n, Vilhelm Lundstedt och Ingemar Hedenius.'