b'\n_START_ARTICLE_\nDj\xc3\xa4vulsbibeln\n_START_PARAGRAPH_\nDj\xc3\xa4vulsbibeln eller Codex Gigas \xc3\xa4r en handskrift (Codex) av Bibeln som har f\xc3\xa5tt sitt namn fr\xc3\xa5n en illustration f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llande en dj\xc3\xa4vul._NEWLINE_Dj\xc3\xa4vulsbibeln \xc3\xa4r j\xc3\xa4mte Silverbibeln Sveriges mest k\xc3\xa4nda handskrift, och togs liksom Silverbibeln som krigsbyte i Prag under trettio\xc3\xa5riga kriget \xc3\xa5r 1648. Dj\xc3\xa4vulsbibelns handskriftnummer \xc3\xa4r A 148. Den f\xc3\xb6rvaras p\xc3\xa5 Kungliga Biblioteket i Stockholm. Fr\xc3\xa5n september 2007 till januari 2008 l\xc3\xa5nades den ut till Prag.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDj\xc3\xa4vulsbibeln tillkom i B\xc3\xb6hmen mellan 1200 och 1230, i benediktinerklostret Podla\xc5\xbeice. Enligt s\xc3\xa4gnen skrevs Dj\xc3\xa4vulsbibeln av en f\xc3\xa4ngslad munk, som fick dj\xc3\xa4vulens hj\xc3\xa4lp att fullborda arbetet under en natt. Podla\xc5\xbeice f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 1400-talet, och Dj\xc3\xa4vulsbibeln inneh\xc3\xa5ller ingen information efter 1229. Handskriften hamnade senare p\xc3\xa5 Cistercienklostret Sedlec men k\xc3\xb6ptes av Benidiktinklostret i B\xc5\x99evnov. Mellan 1477 och 1593 bevarades den i ett klosterbibliotek i Broumov fram till att den tysk-romerske kejsaren Rudolf II 1594 l\xc3\xa5nade den, utan att n\xc3\xa5gonsin l\xc3\xa4mna tillbaka den. Rudolf bevarade handskriften i "Rudolphinische Kunst- und Wunderkammer" i konungaborgen Hrad\xc4\x8dany i Prag. Sverige lade beslag p\xc3\xa5 handskriften 1648 under trettio\xc3\xa5riga kriget.\n_START_SECTION_\nInneh\xc3\xa5ll\n_START_PARAGRAPH_\nDet latinska namnet Codex Gigas betyder "den stora boken", och kommer av att boken \xc3\xa4r 895x490 mm och v\xc3\xa4ger 75\xc2\xa0kg; d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6rmodas handskriften vara den st\xc3\xb6rsta bevarad fr\xc3\xa5n medeltiden._NEWLINE_Boken p\xc3\xa5 cirka 600 sidor, skriven med karolingisk minuskelskrift och illuminerade initialer, inneh\xc3\xa5ller f\xc3\xb6rutom Gamla och Nya Testamentet historikern Flavius Josefus historia om det judiska folket och kyrkofadern Isidor av Sevillas Etymologiae, Cosmas av Prags Kr\xc3\xb6nika \xc3\xb6ver B\xc3\xb6hmen (det f\xc3\xb6rsta historieverket om B\xc3\xb6hmen), samt flera andra medeltida handlingar, f\xc3\xb6rdrag, kalendrar, f\xc3\xb6rteckningar, och \xc3\xb6vriga sm\xc3\xa5skrifter. Illustrationen \xc3\xb6ver dj\xc3\xa4vulen, som givit handskriften dess namn, finns vid en handledning i exorcism.'