b'\n_START_ARTICLE_\nMargareta av Provence\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMargareta var dotter till greve Raimond Berengar IV av Provence och Beatrice av Savojen. Hon hade en livsl\xc3\xa5ng v\xc3\xa4nskap med sin syster Eleonora och det faktum att Margareta gifte sig med den franske kungen och att Eleonora gifte sig med den engelske ska ha skapat en fredlig st\xc3\xa4mning i de fransk-engelska relationerna och slutligen lett till f\xc3\xb6rdraget i Paris 1259. Margareta gifte sig med Ludvig IX 27 maj 1234 och kr\xc3\xb6ntes till Frankrikes drottning f\xc3\xb6ljande dag._NEWLINE_Margareta beskrivs som en m\xc3\xb6rk sk\xc3\xb6nhet med vackra \xc3\xb6gon. Relationen mellan Margareta och Ludvig beskrivs i b\xc3\xb6rjan som lycklig, men pr\xc3\xa4glades ocks\xc3\xa5 av konflikter orsakade av Ludvigs str\xc3\xa4nga religiositet och Margaretas ambitioner att anv\xc3\xa4nda sig av sin st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r att bedriva en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig politik. En anekdot om deras relation har nedtecknats av kr\xc3\xb6nik\xc3\xb6ren Joinville: Margareta anm\xc3\xa4rkte en g\xc3\xa5ng att Ludvig kl\xc3\xa4dde sig f\xc3\xb6r enkelt f\xc3\xb6r sin st\xc3\xa4llning, och han svarade d\xc3\xa5 att han skulle kl\xc3\xa4 sig som hon \xc3\xb6nskade om hon kl\xc3\xa4dde sig s\xc3\xa5 som han \xc3\xb6nskade. _NEWLINE_Margareta f\xc3\xb6ljde med Ludvig p\xc3\xa5 hans f\xc3\xb6rsta korst\xc3\xa5g 1250. D\xc3\xa5 Ludvig togs tillf\xc3\xa5nga av araberna i Egypten, tog Margareta bef\xc3\xa4let \xc3\xb6ver hans korst\xc3\xa5g och f\xc3\xb6rhandlade om l\xc3\xb6sesumman f\xc3\xb6r hans frigivning fr\xc3\xa5n sin bas i Damietta. Hon tog \xc3\xa4ven ansvaret f\xc3\xb6r de kristna i Damietta, och befallde sin livvakt att d\xc3\xb6da henne och hennes nyf\xc3\xb6dde son Johan Tristan om staden er\xc3\xb6vrades av araberna. _NEWLINE_F\xc3\xb6rdraget mellan Englands och Frankrikes monarker sl\xc3\xb6ts i Paris 1259 som en f\xc3\xb6ljd av f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade relationer mellan l\xc3\xa4nderna just f\xc3\xb6r att monarkerna blivit sv\xc3\xa5grar, och Margareta och hennes systrar och mor n\xc3\xa4rvarade alla vid f\xc3\xb6rhandlingarna. Som drottning i Frankrike hade Margareta ambitionen att anv\xc3\xa4nda sin st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r att bedriva sin egen politik, n\xc3\xa5got som skapade sp\xc3\xa4nningar i relationen till Ludvig. Enligt en rapport fr\xc3\xa5n den engelska ambassad\xc3\xb6ren i Frankrike fr\xc3\xa5n 1250-talet, gjorde Margareta st\xc3\xa4ndiga men misslyckade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka blanda sig i politiken. D\xc3\xa5 hennes \xc3\xa4ldste son dog 1260 och hennes andre son Filip blev tronf\xc3\xb6ljare, fick hon honom att sv\xc3\xa4ra p\xc3\xa5 att st\xc3\xa5 under hennes f\xc3\xb6rmynderskap fram till trettio \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder, s\xc3\xa5 att hon kunde bli f\xc3\xb6rmyndarregent om han skulle bli monark f\xc3\xb6re denna \xc3\xa5lder. D\xc3\xa5 Ludvig fick reda p\xc3\xa5 detta, fick han p\xc3\xa5ven att ogiltigf\xc3\xb6rklara Filips ed. _NEWLINE_Under Ludvigs andra korst\xc3\xa5g 1270 stannade Margareta hemma, och efter hans d\xc3\xb6d under korst\xc3\xa5get \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde hon till Provence.'