b'\n_START_ARTICLE_\nKorttidsminne\n_START_SECTION_\nSamarbetet med andra minnen\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4nniskans korttidsminne har en begr\xc3\xa4nsad kapacitet p\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r 30 sekunder. Just korttidsminnet \xc3\xa4r till f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla informationen fr\xc3\xa4sch under p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende aktivitet. Ett exempel p\xc3\xa5 detta kan vara att sl\xc3\xa5 ett telefonnummer. Numret finns i korttidsminnet under tiden d\xc3\xa5 man sl\xc3\xa5r det men \xc3\xa4r borta n\xc3\xa4r man \xc3\xa4r klar. Man kan d\xc3\xa4remot l\xc3\xa4ra in numret, men d\xc3\xa5 \xc3\xa4r det inte korttidsminnet som lagrar det utan l\xc3\xa5ngtidsminnet. M\xc3\xa4nniskan lagrar minnen p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt att impulser tas upp genom h\xc3\xb6rsel, syn, k\xc3\xa4nsel och lukt. Detta kallas f\xc3\xb6r sensoriska minnet. D\xc3\xa4refter n\xc3\xa5r impulserna korttidsminnet och om behov finns att lagra detta g\xc3\xb6rs det i l\xc3\xa5ngtidsminnet, finns inte behov gl\xc3\xb6ms intrycken bort. De flesta personer klarar av att lagra 7+/-2 objekt. Vi kan dock komma ih\xc3\xa5g fler saker genom s\xc3\xa5 kallad chunkning d\xc3\xa5 vi delar upp ord- eller sifferkombinationen. 187618891865 blir till exempel l\xc3\xa4ttare att komma ih\xc3\xa5g om vi skriver det s\xc3\xa5h\xc3\xa4r: 1876 1889 1865. H\xc3\xa4r har vi f\xc3\xb6rkortat en stor klump med siffror till tre stycken grupper med fyra siffror i varje d\xc3\xa4r de ocks\xc3\xa5 har en inneb\xc3\xb6rd. F\xc3\xb6r att vi l\xc3\xa4ttare ska komma ih\xc3\xa5g alla impulser vi m\xc3\xb6ts av dagligen \xc3\xa4r chunkning ett bra hj\xc3\xa4lpmedel till detta. Ett annat s\xc3\xa4tt att chunka skulle kunna vara att komma ih\xc3\xa5g att alla de tre \xc3\xa5rtalen (eftersom d\xc3\xa4r har vi en logisk koppling f\xc3\xb6r oss) \xc3\xa4r p\xc3\xa5 1800-talet och sen bara 76 89 65, allts\xc3\xa5 18+76 89 65.'