b'\n_START_ARTICLE_\nSveriges utbildningspolitik\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSveriges utbildningsv\xc3\xa4sen h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n den katolska tiden och kyrkan hade ansvaret f\xc3\xb6r den, men vid reformationen \xc3\xb6vertog Gustav Vasa, j\xc3\xa4mte \xc3\xa4rkebiskopen i Svenska kyrkan, driften av de skolor som fanns. Kungarna kunde besluta om skolorna genom f\xc3\xb6rordnanden, s\xc3\xa5 till exempel Karl IX som beslutade att varje domkyrkoskola skulle till\xc3\xa4tta fler l\xc3\xa4rare. Kyrkan var dock fortfarande dess h\xc3\xb6gsta beslutande organ. Den f\xc3\xb6rsta nationella skollagen \xc3\xa4r ett avsnitt i 1571 \xc3\xa5rs kyrkoordning; skolpolitiken var inriktad p\xc3\xa5 att snabbt utbilda lutherska pr\xc3\xa4ster som kunde f\xc3\xb6rvalta reformationens id\xc3\xa9er. Pr\xc3\xa4stst\xc3\xa5ndet tillsatte den f\xc3\xb6rsta kommissionen f\xc3\xb6r skolfr\xc3\xa5gor vid 1611 \xc3\xa5rs riksdag i \xc3\x96rebro; fast\xc3\xa4n regeringen inte godk\xc3\xa4nde kommissionens f\xc3\xb6rslag blev det g\xc3\xa4llande skolstadga 1613. Gustav II Adolf f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta makten \xc3\xb6ver utbildningen, och f\xc3\xb6rfattade en resolution om undervisningen 1620, men stoppades av pr\xc3\xa4sterskapet. Under 1700-talet stiftades sekul\xc3\xa4ra utbildningsinstitutioner (Vetenskapsakademien, Svenska akademien, med mera), och regeringen tillsatte egna kommissioner. 1798 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades ett kortlivat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att organisera skolfr\xc3\xa5gor i regeringen, med bildandet av Ecklesiastikexpeditionen, som lades ner 1792, med \xc3\xa5terupptogs 1809. Ecklesiastikdepartementet bildades vid departementalreformen 1840. Vid Ecklesiastikdepartementet drevs statliga utbildningsfr\xc3\xa5gor. Under Ecklesiastikdepartementet ordnades utbildningsfr\xc3\xa5gor i regionala stiftsstyrelser, d\xc3\xa4r biskoparna ingick. Under dessa stiftsstyrelser organiserade f\xc3\xb6rsamlingarna traktens folkundervisning, med kyrkost\xc3\xa4mman som beslutande myndighet, och skolr\xc3\xa5det som tillsynsmyndighet. Parallellt med den kyrkliga organisationen av undervisningsfr\xc3\xa5gor, fanns en statlig motsvarighet; statens folkskoleinspekt\xc3\xb6rer r\xc3\xa4knade Torsten Rudensch\xc3\xb6ld som fader. F\xc3\xb6rst 1968 fick departementet namnet Utbildningsdepartementet, och den sekulariserade utbildningspolitiken var d\xc3\xa4rmed fullt genomf\xc3\xb6rd. _NEWLINE_Denna sekularisering tilltog till f\xc3\xb6ljd av omv\xc3\xa4lvningarna 1809, i praktiskt h\xc3\xa4nseende f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra borgerliga utbildningar f\xc3\xb6r att m\xc3\xb6ta den tidiga industrialiseringen, och teoretiskt som en f\xc3\xb6ljd av demokratiseringen. Till en b\xc3\xb6rjan m\xc3\xa4rktes detta genom att l\xc3\xa4roverket indelades i tv\xc3\xa5 linjer, en f\xc3\xb6r klassisk utbildning och en f\xc3\xb6r den moderna. Den utbildningspolitiska debatten kom under 1800-talet att domineras av fr\xc3\xa5gan om bottenskola, det vill s\xc3\xa4ga en skola som var gemensam f\xc3\xb6r alla samh\xc3\xa4llsklasser; detta b\xc3\xb6rjade realiseras med enhetsskolan, d\xc3\xa4r skolan ocks\xc3\xa5 var gemensam f\xc3\xb6r b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen, och utvecklingen ledde s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom till bildandet av grundskolan samt gymnaiseskolan - den senare sammanf\xc3\xb6rde de tidigare \xc3\xa5tskilda praktiska och teoretiska sekund\xc3\xa4rutbildningarna._NEWLINE_Efter m\xc3\xa5nga misslyckade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k med att f\xc3\xa5 hela befolkningen l\xc3\xa4skunnig under stormaktstiden, inf\xc3\xb6rdes en lag 1723 om att alla f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar hade att ansvara f\xc3\xb6r att barnen l\xc3\xa4rde sig l\xc3\xa4sa, och \xc3\xb6vertr\xc3\xa4delse var straffbart. Det ankom f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna att se till att detta uppn\xc3\xa5ddes, och det innebar ingen egentlig skolplikt, men m\xc3\xa5nga barn fick undervisaning av socknens klockare. Skolplikt, att skolg\xc3\xa5ng \xc3\xa4r obligatorisk f\xc3\xb6r varje barn, inf\xc3\xb6rdes med folkskolestadgan 1842; om barnen i st\xc3\xa4llet undervisades i hemmet kr\xc3\xa4vdes skolf\xc3\xb6rh\xc3\xb6r med pr\xc3\xa4sten. Obligatoriska skolformer \xc3\xa4r grundskolan, sameskolan, specialskolan och s\xc3\xa4rskolan, beroende p\xc3\xa5 barnens f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar._NEWLINE_Skolplikten varade vid folkskolans inf\xc3\xb6rande i fyra \xc3\xa5r, men \xc3\xb6kade successivt, tills den nio\xc3\xa5riga enhetsskolan inf\xc3\xb6rdes. Detta inneb\xc3\xa4r att skolpliktens l\xc3\xa4ngd i Sverige sedan l\xc3\xa4nge motsvarar prim\xc3\xa4rskolans. Skolplikten b\xc3\xb6rjar vid de kalender\xc3\xa5r som barnet fyller sju \xc3\xa5r, vilket kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med Nordirland d\xc3\xa4r den b\xc3\xb6rjar vid fyra, England fem \xc3\xa5r, och Norge sex. I vissa europeiska l\xc3\xa4nder kan barn b\xc3\xb6rja skolan l\xc3\xa5ngt tidigare \xc3\xa4n n\xc3\xa4r skolplikten b\xc3\xb6rjar, men den flexibla skolstarten i Sverige g\xc3\xa4ller kalender\xc3\xa5ren barnen fyller 6 till 8 \xc3\xa5r. Den flexibla skolstarten inf\xc3\xb6rdes 1991._NEWLINE_1900-talets skolpolitik har p\xc3\xa5 nationell niv\xc3\xa5 p\xc3\xa5verkats av socialdemokratins l\xc3\xa5nga maktinnehav. Viktiga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar har, f\xc3\xb6rutom vad som ovan n\xc3\xa4mnts, varit inf\xc3\xb6randet av studiemedel och kommunaliseringen av grundskolan. Under regeringen Bildt inf\xc3\xb6rdes 1992 friskolereformen, varigenom f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar kan v\xc3\xa4lja en annan grund- eller gymnasieskola f\xc3\xb6r sitt barn \xc3\xa4n den kommunala. P\xc3\xa5 internationell niv\xc3\xa5 har anslutningen till FN och dess organ Unesco p\xc3\xa5verkat utvecklingen. Utbildningsfr\xc3\xa5gor \xc3\xa4r en del av de politikomr\xc3\xa5den som EU beslutar om, och Sveriges anslutning har inneburit likriktning med de andra medlemsl\xc3\xa4ndernas utbildningsv\xc3\xa4sen, framf\xc3\xb6r allt med Bolognaprocessen, samt underl\xc3\xa4ttning av utbyte mellan l\xc3\xa4nder, vilket lett till Erasmus.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96ver- och mellanstatlig niv\xc3\xa5\n_START_PARAGRAPH_\nSom medlem av FN och EU, har Sverige samarbete med dessas underorgan f\xc3\xb6r utbildningsfr\xc3\xa5gor. Unesco har en svensk avdelning, Svenska Unescor\xc3\xa5det, vilket \xc3\xa4r en myndighet under Utbildningsdepartementet. EU har, liksom FN, endast en kompletterande funktion ifr\xc3\xa5ga om medlemsl\xc3\xa4nderas utbildning, men l\xc3\xa4ndernas stats- och regeringschefer har tagit fram gemensamma utbildningsm\xc3\xa5l. Lissabonstrategin inneh\xc3\xa5ller ocks\xc3\xa5 utbildningsm\xc3\xa5l, vilka EU:s utbildningsministrar driver gemensamt. D\xc3\xa4rtill finns ett gemensamt utbildningsprogram i EU f\xc3\xb6r livsl\xc3\xa5ngt l\xc3\xa4rande (2007-2013). K\xc3\xb6penhamnsprocessen syftar till att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra yrkesutbildningen i EU:s medlemsl\xc3\xa4nder.\n_START_SECTION_\nKommunal niv\xc3\xa5\n_START_PARAGRAPH_\nSkollagen fastsl\xc3\xa5r att varje kommun ska ha en eller fler n\xc3\xa4mnder som ska styra det offentliga skolv\xc3\xa4sendet, och att varje skola ska ha en rektor. Kommunen har vidare, enligt lagen, att s\xc3\xb6rja f\xc3\xb6r skolpersonalens kompetensutveckling, samt att se till att de som undervisar har insikt i det offentliga skolv\xc3\xa4sendets f\xc3\xb6reskrifter, vilka anges i de nationella l\xc3\xa4roplanerna. Kommunfullm\xc3\xa4ktige har att besluta om skolplaner, d\xc3\xa4r kommuner redovisar hur de planeras arbeta f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 de m\xc3\xa5l som nationellt satts upp f\xc3\xb6r skolan.'