b'\n_START_ARTICLE_\nRysslands socialdemokratiska arbetareparti\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta ryska socialistiska organisationen bildades redan 1883 i Schweiz av bland andra Georgij Plechanov. \xc3\x85r 1898 samlades tre olika socialistiska grupperingar i Minsk och grundade RSDAP. Partiet var olagligt under st\xc3\xb6rre delen av dess existens och samtliga nio delegater p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta partikongressen i Minsk greps av tsarens polis._NEWLINE_I samband med den andra partikongressen i London 1903 splittrades partiet i tv\xc3\xa5 fraktioner: bolsjevikerna som leddes av Lenin och mensjevikerna som leddes av Julyj Martov. Bolsjevikerna var inte i majoritet p\xc3\xa5 kongressen, men segrade strax d\xc3\xa4refter i valen till centralkommitt\xc3\xa9n och till redaktionskommitt\xc3\xa9n till tidskriften Iskra. F\xc3\xb6r att ge intryck av att deras st\xc3\xa5ndpunkt segrat kallade de sig sj\xc3\xa4lva f\xc3\xb6r bolsjeviki, som \xc3\xa4r ryska f\xc3\xb6r \xe2\x80\x99majoritetsm\xc3\xa4nnen\xe2\x80\x99. Motst\xc3\xa5ndarna ben\xc3\xa4mndes mensjeviki (\xe2\x80\x99minoritetsm\xc3\xa4nnen\xe2\x80\x99) trots att de efter partisplittringen var den st\xc3\xb6rre gruppen. Bolsjevikerna f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade att partiet skulle ledas av en str\xc3\xa4ngt disciplinerad elit som bestod av aktiva yrkesrevolution\xc3\xa4rer. I motsats till mensjevikerna var bolsjevikerna negativa till fackf\xc3\xb6reningsarbete, eftersom detta innebar ett indirekt st\xc3\xb6d till den r\xc3\xa5dande kapitalistiska strukturen. Mensjevikerna \xc3\xb6nskade ett \xc3\xb6ppet parti efter v\xc3\xa4steuropeiskt m\xc3\xb6nster d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven icke-aktiva sympatis\xc3\xb6rer till\xc3\xa4ts vara medlemmar._NEWLINE_P\xc3\xa5 den fj\xc3\xa4rde partikongressen som h\xc3\xb6lls i Stockholm 1906 lyckades man tillf\xc3\xa4lligt ena de tv\xc3\xa5 fraktionerna. Samma \xc3\xa5r bojkottade RSDAP det f\xc3\xb6rsta valet till duman. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 deltog dock partiet i valet till den andra duman och erh\xc3\xb6ll 47 platser. Tsaren uppl\xc3\xb6ste dock den andra duman redan samma \xc3\xa5r och \xc3\xa4ndrade vallagarna f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 en mer konservativ duma. P\xc3\xa5 grund av den nya vallagarna reducerades RSDAP kraftigt i valet till den tredje duman och erh\xc3\xb6ll endast 19 platser. RSDAP splittrades definitivt 1912 i samband med valet till den fj\xc3\xa4rde duman d\xc3\xa5 bolsjevikerna st\xc3\xa4llde upp i valet som eget parti under beteckningen Rysslands socialdemokratiska arbetareparti (bolsjevikerna). Bolsjevikerna tog makten i oktoberrevolutionen 1917 och bytte 1918 namn till Rysslands kommunistiska parti (bolsjevikerna) och 1952 till Sovjetunionens kommunistiska parti. Efter Kronstadtupproret 1921 f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds mensjevikerna.\n_START_SECTION_\nIdeologi och program\n_START_PARAGRAPH_\nPartiet baserade sin ideologi p\xc3\xa5 Karl Marx och Friedrich Engels id\xc3\xa9er. RSDAP f\xc3\xb6rkastade terrorism och grundades delvis som en reaktion mot Narodnaja volja (\xe2\x80\x99folkets vilja\xe2\x80\x99), vilka ist\xc3\xa4llet ansl\xc3\xb6t sig till det Socialistrevolution\xc3\xa4ra partiet. F\xc3\xb6r RSDAP var politiska och samh\xc3\xa4lleliga f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar n\xc3\xa5got som f\xc3\xb6ljde grundl\xc3\xa4ggande f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i de ekonomiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena. Den socialdemokratiska strategin inneh\xc3\xb6ll tv\xc3\xa5 steg, f\xc3\xb6rst en borgerlig revolution som skulle st\xc3\xb6rta tsaren och inf\xc3\xb6ra politiska och medborgerliga r\xc3\xa4ttigheter. Borgarna var d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en tempor\xc3\xa4r allierad i ett f\xc3\xb6rsta skede. I ett andra skede skulle arbetarklassen genomf\xc3\xb6ra en socialistisk revolution som skulle m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6ra inf\xc3\xb6randet av proletariatets diktatur. Trots att Ryssland vid denna tid var ett utpr\xc3\xa4glat bondesamh\xc3\xa4lle ans\xc3\xa5g RSDAP att bondebefolkningen till st\xc3\xb6rsta del var \xe2\x80\x9dsm\xc3\xa5borgerlig\xe2\x80\x9d och att den revolution\xc3\xa4ra potentialen fanns hos arbetarklassen. Socialdemokraterna ans\xc3\xa5g att jorden skulle nationaliseras och kollektiviseras och att jordbrukarna d\xc3\xa4rmed skulle bli l\xc3\xb6nearbetare i statens tj\xc3\xa4nst. De motsatte sig bysamf\xc3\xa4llighetens anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 att l\xc3\xa4gga beslag p\xc3\xa5 all privat\xc3\xa4gd jord (\xe2\x80\x9dmarksocialisering\xe2\x80\x9d), vilket f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kades av Socialistrevolution\xc3\xa4ra partiet som d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa5tnj\xc3\xb6t stort st\xc3\xb6d bland bondebefolkningen.'