b'\n_START_ARTICLE_\nKyllaj\n_START_PARAGRAPH_\nKyllaj \xc3\xa4r en by och hamn i Hellvi socken p\xc3\xa5 Gotlands \xc3\xb6stra kust, nordost om Slite. Vid den 90 meter l\xc3\xa5nga kajen med ett djup av 2,5 meter fanns tidigare en lotsplats.\n_START_SECTION_\nStrandridareg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4r finns museig\xc3\xa5rden Strandridareg\xc3\xa5rden Kyllaj. Den v\xc3\xa4lbevarade Strandridareg\xc3\xa5rden fr\xc3\xa5n 1700-talet bestod ursprungligen av sju byggnader. Nu \xc3\xa5terst\xc3\xa5r boningshuset som uppf\xc3\xb6rdes i b\xc3\xb6rjan av 1700-talet fullst\xc3\xa4ndig inredning, br\xc3\xa4nnvinsbr\xc3\xa4nneriet med dr\xc3\xa4ngkammare och en tullbod. P\xc3\xa5 1700-talet kom kornetten Johan Ahlbom till Kyllaj som strandridare. Det innebar att han ansvarade f\xc3\xb6r tullkontroll och kustbevakning. Senare gifte han sig, k\xc3\xb6pte g\xc3\xa5rden och startade kalktillverkning. Kalkbrytning och br\xc3\xa4nning hade dock f\xc3\xb6rekommit p\xc3\xa5 platsen tidigare, redan p\xc3\xa5 1650-talet br\xc3\xa4ndes kalk i Kyllaj. I anslutning till g\xc3\xa5rden finns kalkugnar och en utskeppningshamn. Carl von Linn\xc3\xa9 \xc3\xb6vernattade i Strandridareg\xc3\xa5rden under sitt bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 Gotland 1741._NEWLINE_De \xc3\xa4ldsta kalkugnarna uppf\xc3\xb6rdes invid klinten, d\xc3\xa4r ruinerna \xc3\xa4nnu finns kvar. En sexkantig vedeldad kalkugn uppf\xc3\xb6rdes 1882 och en modern tegelugn med h\xc3\xb6g skorsten omkring 1900. _NEWLINE_F\xc3\xb6rvaltare och \xc3\xa4gare av g\xc3\xa5rden har tidigare varit Bungemuseet. Sedan en utredning best\xc3\xa4lld av Region Gotland hade f\xc3\xb6reslagit att museet skulle avyttra sina fastigheter utanf\xc3\xb6r sitt k\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5de s\xc3\xa5ldes Strandridareg\xc3\xa5rden \xc3\xa5r 2014 och den har nu privat \xc3\xa4gare.\n_START_SECTION_\nNatur\n_START_PARAGRAPH_\nRaukomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 branten rakt ovanf\xc3\xb6r Strandridareg\xc3\xa5rden \xc3\xa4r naturreservat, Malms-Kyllaj och ing\xc3\xa5r i EU:s n\xc3\xa4tverk Natura 2000._NEWLINE_Hamnen i Kyllaj \xc3\xa4r utifr\xc3\xa5n botanisk synvinkel k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin f\xc3\xb6rekomst av ovanliga arter, troligen inkomna med sj\xc3\xb6farten. Vid kalkladan norr om hamnen och vid bodarna s\xc3\xb6derut v\xc3\xa4xer v\xc3\xa5rflen\xc3\xb6rt. H\xc3\xa4r hittas \xc3\xa4ven grenbingel, som f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen noterades v\xc3\xa4xande i barlastdumph\xc3\xb6gar 1878 och nu \xc3\xa4r spridd i omgivningen. Omkring 300 meter nordv\xc3\xa4st om Strandridarg\xc3\xa5rden finns ett gammalt grustag, d\xc3\xa4r den s\xc3\xa4llsynta druvgamandern p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1945, d\xc3\xa5 som ny art i Sverige.'