b'\n_START_ARTICLE_\nFredrique Runquist\n_START_PARAGRAPH_\nFredrique Runquist, f\xc3\xb6dd 1848, d\xc3\xb6d 1891, var en svensk l\xc3\xa4rare. _NEWLINE_Hon f\xc3\xb6ddes och v\xc3\xa4xte upp i Landskrona. Som var vanligt p\xc3\xa5 den tiden f\xc3\xb6r hennes k\xc3\xb6n fick hon n\xc3\xa4stan endast utbilda sig hemma, d\xc3\xa4r hon l\xc3\xa4rde sig hush\xc3\xa5llsysslor, men under en period fick hon ocks\xc3\xa5 lektioner av en tysk guvernant, som gjorde henne till en humanistisk autodidakt. D\xc3\xa4refter fick hon ocks\xc3\xa5 g\xc3\xa5 en tid i en skola i K\xc3\xb6penhamn. 1871 studerade hon vid H\xc3\xb6gre l\xc3\xa4rarinneseminariet, och blev sedan l\xc3\xa4rare vid Beskowska skolan. _NEWLINE_Runquist var reformpedagogi och motst\xc3\xa5ndare till den d\xc3\xa5 vanliga \xc3\xa5sk\xc3\xa5dsmetoden eller formalismen, som hon j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde med dressyr, och som gick ut p\xc3\xa5 att eleven fr\xc3\xa4mst fick l\xc3\xa4ra sig att rabbla upp l\xc3\xa4xor. Sj\xc3\xa4lv slappnade hon av princip i st\xc3\xa4llet efter p\xc3\xa5 disciplinen och fick eleverna att l\xc3\xa4sa och f\xc3\xb6rdjupa sig i de \xc3\xa4mnen de intresserade sig f\xc3\xb6r och p\xc3\xa5 det s\xc3\xa4tt som b\xc3\xa4st fungerade som inl\xc3\xa4rning f\xc3\xb6r deras personlighet, och str\xc3\xa4vade efter att med ett f\xc3\xb6renklat och mer levande och engagerande spr\xc3\xa5k f\xc3\xa5 eleverna att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 snarare \xc3\xa4n bara l\xc3\xa4ra sig kopiera kunskapen de fick h\xc3\xb6ra. Denna metod visade sig framg\xc3\xa5ngsrik b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5barn och \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 elever med utvecklingsst\xc3\xb6rning. Enligt hennes kompanjon Anna Sandstr\xc3\xb6m var hon en skicklig m\xc3\xa4nniskok\xc3\xa4nnare och anv\xc3\xa4nde sig av den sokratiska metoden. Som metod f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ra sig naturvetenskap f\xc3\xb6reslog hon praktisk snarare \xc3\xa4n teoretisk undervisning i \xc3\xa4mnet. Hon var 1881-1882 f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r S\xc3\xb6dermalms elementarl\xc3\xa4roverk f\xc3\xb6r flickor, och gjorde 1882-83 en studieresa i Tyskland och Danmark. 1883 medverkade hon i grundandet av den reformedagogiska tidskriften Verdandi, och samma \xc3\xa5r grundade hon tillsammans med Anna Sandstr\xc3\xb6m en reformskola. _NEWLINE_1884 upph\xc3\xb6rde hennes verksamhet p\xc3\xa5 grund av en psykisk sjukdom, som varade till hennes d\xc3\xb6d. Enligt Sandstr\xc3\xb6m berodde den p\xc3\xa5 en kollaps till f\xc3\xb6ljd av l\xc3\xa5ngvarig \xc3\xb6veranstr\xc3\xa4ngning.'