b'\n_START_ARTICLE_\nHeinz Ehaus\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nEhaus studerade r\xc3\xa4ttsvetenskap och statsvetenskap vid universiteten i Berlin, T\xc3\xbcbingen och K\xc3\xb6nigsberg. Vid det sistn\xc3\xa4mnda l\xc3\xa4ros\xc3\xa4tet promoverades han 1931 till juris doktor. \xc3\x85r 1933 blev Ehaus medlem i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) och Sturmabteilung (SA). Han gick \xc3\xb6ver fr\xc3\xa5n SA till Schutzstaffel (SS) 1937._NEWLINE_Ehaus anst\xc3\xa4lldes vid Gestapo i Bielefeld i oktober 1935 och i maj \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 kom han till Geheime Staatspolizeiamt (Gestapa) i Berlin. I januari 1938 fick Ehaus anst\xc3\xa4llning vid Hauptamt Sicherheitspolizei och kom att samarbeta med Werner Best._NEWLINE_Den 1 september 1939 anf\xc3\xb6ll Tyskland sin \xc3\xb6stra granne och andra v\xc3\xa4rldskriget inleddes. I oktober samma \xc3\xa5r inr\xc3\xa4ttades Generalguvernementet, det polska territorium som inte inkorporerades i Tyska riket. Efter att ha varit Landkommissar i Nisko f\xc3\xb6r en kort period utn\xc3\xa4mndes Ehaus till Kreishauptmann i Rzesz\xc3\xb3w, som under den tyska ockupationen ben\xc3\xa4mndes Reichshof. Den 22 januari 1940 l\xc3\xa4t Ehaus prygla mellan trettio och fyrtio judar p\xc3\xa5 torget i Rzesz\xc3\xb3w. Under Ehaus bef\xc3\xa4l deporterades mellan 18\xc2\xa0000 och 21\xc2\xa0000 judar fr\xc3\xa5n Rzesz\xc3\xb3w till det nazistiska f\xc3\xb6rintelsel\xc3\xa4gret Be\xc5\x82\xc5\xbcec._NEWLINE_Ehaus begick sj\xc3\xa4lvmord i krigets slutskede.'