b'\n_START_ARTICLE_\nBad Freienwalde\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nBad Freienwalde ligger vid Alte Oder, en flodarm av floden Oder som fram till utr\xc3\xa4tningen p\xc3\xa5 1700-talet utgjorde flodens huvudf\xc3\xa5ra, men idag endast st\xc3\xa5r f\xc3\xb6r en mindre del av Oders fl\xc3\xb6de. Stadskommunen omfattar s\xc3\xa5v\xc3\xa4l delar av l\xc3\xa5glandet Oderbruch som h\xc3\xb6gplat\xc3\xa5n Barnim och har d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en h\xc3\xb6jdskillnad p\xc3\xa5 150 m vilket \xc3\xa4r ovanligt h\xc3\xb6gt i det \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande platta Brandenburg.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nStaden omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen som Vrienwalde i ett dokument daterat 1316. Fr\xc3\xa5n mitten av 1300-talet till 1618, d\xc3\xa5 \xc3\xa4tten dog ut, var staden en f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ning fr\xc3\xa5n kurfurstarna av Brandenburg till adelsfamiljen von Uchtenhagen. D\xc3\xa4refter \xc3\xa5tergick Freienwalde till kurfurstarnas dom\xc3\xa4ner. \xc3\x85r 1685 beskrev Bernhard Friedrich Albinus en k\xc3\xa4lla uppt\xc3\xa4ckt 1683 (idag kallad Kurf\xc3\xbcrstenquelle) vilket fick staden att utvecklas till en kurort. Efter fynd av j\xc3\xa4rnhaltig sand och alun fick staden ett j\xc3\xa4rnbruk och ett alunverk. Lerfyndigheter i trakten ledde ocks\xc3\xa5 till att en industri kring eldfast keramik och tegeltillverkning etablerades i trakten p\xc3\xa5 1880-talet. _NEWLINE_1866 ansl\xc3\xb6ts staden till j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen Eberswalde\xe2\x80\x93Wriezen och 1877 invigdes linjen mot Angerm\xc3\xbcnde. Framf\xc3\xb6rallt kom dock stadens utveckling att pr\xc3\xa4glas av etableringen av kliniken och gyttjebadet Bad Freienwalde. Staden b\xc3\xa4r sedan 23 oktober 1925 det officiella namnet Bad Freienwalde, men blev f\xc3\xb6rst 15 december 2003 slutligen statligt erk\xc3\xa4nd gyttjebadskurort. _NEWLINE_Badorten var under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet v\xc3\xa4lbes\xc3\xb6kt av judiska familjer fr\xc3\xa5n Berlins \xc3\xb6vre samh\xc3\xa4llsskikt. Under Nazityskland kom orten av nazisterna att betecknas som "judebad" och senare f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds judiska familjer att vistas vid kurbadet. Under kristallnatten 1938 br\xc3\xa4ndes stadens synagoga ner av nazister._NEWLINE_Under \xc3\xa5ren 1818 till 1952 tillh\xc3\xb6rde staden Kreis Oberbarnim medan de nuvarande stadsdelarna Altglietzen, Bralitz, Hohenwutzen, Neuenhagen och Schiffm\xc3\xbchle fram till 1945 l\xc3\xa5g i Landkreis K\xc3\xb6nigsberg in der Neumark, vars st\xc3\xb6rsta del idag tillh\xc3\xb6r Polen._NEWLINE_Under DDR-epoken var staden fr\xc3\xa5n 1952 till 1993 huvudort i Kreis Bad Freienwalde, i Bezirk Frankfurt (Oder) fram till 1990 och d\xc3\xa4refter i f\xc3\xb6rbundslandet Brandenburg. Sedan den stora administrativa reformen 1993 tillh\xc3\xb6r Bad Freienwalde den d\xc3\xa5 nybildade Landkreis M\xc3\xa4rkisch-Oderland._NEWLINE_I modern tid har flera kringliggande kommuner inf\xc3\xb6rlivats med stadskommunen: fiskarbyarna Altkietz och Alttornow (1928), Sonnenburg (1957), Altranft 1993 samt Altglietzen, Bralitz, Hohenwutzen, Neuenhagen och Schiffm\xc3\xbchle med Wendtshof, Neukietz, Zuckerfabrik och Herrenwiese (2003), samt Hohensaaten (2009)._NEWLINE_Staden har med undantag f\xc3\xb6r \xc3\xa5ren omkring och n\xc3\xa4rmast efter andra v\xc3\xa4rldskriget haft sjunkande befolkningssiffror under 1900-talet.'