b'\n_START_ARTICLE_\nWilhelm Hellgren & Co\n_START_PARAGRAPH_\nWilhelm Hellgren & Co (\xc3\xa4ven W:m  Hellgren & C:o) var en tobaksfabrik i kvarteret Bryggaren (dagens kvarteret Nattugglan) p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm. Verksamheten b\xc3\xb6rjade i blygsam omfattning p\xc3\xa5 1840-talet och blev kring sekelskiftet 1900 Skandinaviens st\xc3\xb6rsta tobaksfabrik. \xc3\x85r 1915 \xc3\xb6vertogs verksamheten av statligt \xc3\xa4gda Svenska Tobaksmonopolet och fabriken st\xc3\xa4ngdes 1922. P\xc3\xa5 1940- och 70-talen revs de flesta byggnader. Den enda kvarvarande byggnaden fr\xc3\xa5n tobaksfabriken \xc3\xa4r det s\xc3\xa5 kallade "Hellgrenska palatset" vid G\xc3\xb6tgatan 64-68.\n_START_SECTION_\nExpansion genom uppk\xc3\xb6p\n_START_PARAGRAPH_\nGenom en rad uppk\xc3\xb6p expanderade f\xc3\xb6retaget och i takt med att firman v\xc3\xa4xte ut\xc3\xb6kades fabriksomr\xc3\xa5det i kvarteret Bryggaren, som begr\xc3\xa4nsas av Folkungagatan i norr, G\xc3\xb6tgatan i \xc3\xb6ster, \xc3\x85s\xc3\xb6gatan i s\xc3\xb6der och V\xc3\xa4stg\xc3\xb6tagatan i v\xc3\xa4ster. _NEWLINE_\xc3\x85r 1853 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvades de f\xc3\xb6rsta fastigheterna vid G\xc3\xb6tgatan. 1865-66 uppf\xc3\xb6rdes h\xc3\xa4r en p\xc3\xa5kostad byggnad efter ritningar av arkitekt Johan Fredrik \xc3\x85bom, gestaltad i nyren\xc3\xa4ssans och typiskt f\xc3\xb6r \xc3\x85bom med pilasterindelat mittparti, takbalustrad och fronton. P\xc3\xa5 grund av sitt palatsliknande utseende kallades huset "Hellgrenska palatset". I huset Hellgrenska palatset fanns bland annat en stor paradv\xc3\xa5ning i tv\xc3\xa5 etage, bost\xc3\xa4der f\xc3\xb6r verkm\xc3\xa4stare och portvakt samt kontor och torkvind. Genom en central anordnad portal kunde transporterna ske mellan innerg\xc3\xa5rden och G\xc3\xb6tgatan. I bottenv\xc3\xa5ningen av Hellgrenska palatset p\xc3\xa5 G\xc3\xb6tgatan 64 finns numera restaurangen Den gr\xc3\xb6ne J\xc3\xa4garen._NEWLINE_I b\xc3\xb6rjan av 1890-talet byggdes den stora cigarrfabriken vid \xc3\x85s\xc3\xb6gatan. Den monumentala tegelbyggnaden kallades "Tegelborgen". Arkitekt och byggm\xc3\xa4stare till Tegelborgen var Carl August Olsson. Fabrikens fasader pr\xc3\xa4glades av h\xc3\xb6ga b\xc3\xa5gformade f\xc3\xb6nster och ankarslut i j\xc3\xa4rn. I de stora produktionssalarna fanns gjutj\xc3\xa4rnskolonner med omsorgsfullt utarbetade kapit\xc3\xa4l. Fabrikens arbetare, \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande kvinnor, satt i l\xc3\xa5nga rader utmed l\xc3\xa5ngsidorna och i mittenkorridoren gick vagnar p\xc3\xa5 r\xc3\xa4ls._NEWLINE_I kvarteret f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven annan industriverksamhet, exempelvis f\xc3\xb6r Stockholms S\xc3\xb6dra \xc3\x85ngqvarns och Veds\xc3\xa5geri AB fr\xc3\xa5n 1870-talet, vars lokaler \xc3\xb6vertogs av Hellgren & Co 1913 och byggdes om efter ritningar av arkitekt Edward Ohlsson. I och med detta f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rv \xc3\xa4gdes hela kvarteret av Hellgren & Co med undantag av tomterna I,II och III (S:t Eriks kapell, Paulis malmg\xc3\xa5rd samt gathuset G\xc3\xb6tgatan 58-62) vilka \xc3\xa4gdes av Sankt Eriks katolska f\xc3\xb6rsamling. _NEWLINE_Kring sekelskiftet 1900 hade f\xc3\xb6retaget vuxit till Skandinaviens st\xc3\xb6rsta tobaksfabrik. D\xc3\xa5 hade man \xc3\xa4ven \xc3\xb6vertagit Brinck, Hafstr\xc3\xb6m & Co som hade sin fabrik i nuvarande kvarteret Stenbocken p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm. Det fanns omkring 700 arbetare i fabriken, de festa (575) var kvinnor som rullade cigarrer, limmade cigarrl\xc3\xa5dor eller matade cigarettmaskinerna.\n_START_SECTION_\nMarknadsf\xc3\xb6ring och produkter\n_START_PARAGRAPH_\nW:m Hellgren & Co deltog i Konstindustriutst\xc3\xa4llningen 1909 i Stockholm. Vid Stockholmsutst\xc3\xa4llningen 1897 hade Hellgren & Co en egen paviljong som de kallade "tobakshyddan" och firman utgav En liten bok om tobak samt lanserade en speciell utst\xc3\xa4llningscigarett- och cigarr i pl\xc3\xa5task med motiv fr\xc3\xa5n utst\xc3\xa4llningsomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 utsidan.  _NEWLINE_Till olympiska sommarspelen 1912 i Stockholm utkom Stadion, en cigarr i tr\xc3\xa4ask med bild av Stockholms skyddshelgon, S:t Erik. F\xc3\xb6retaget hade \xc3\xa4ven ett antal f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningskontor i Stockholm, bland annat vid Hornsgatan, Artillerigatan, Regeringsgatan och Gustaf Adolfs torg._NEWLINE_Till Hellgrens talrika produkter h\xc3\xb6rde bland annat K\xc3\xa4nn p\xc3\xa5 den tobaken (piptobak), Bouquet (cigarr), Cat Plug (piptobak), Chandelupe No. 1 (piptobak), El Gusto (cigarr), Gluntarne (cigarr), Golden Shag (piptobak), Tribuna (cigarr), Snus No. 1 samt Grovsnus som tillverkades sedan 1872 och blev en allvarlig utmanare till marknadsledaren, Ljungl\xc3\xb6fs No. 1 fr\xc3\xa5n konkurrenten Jacob Fredrik Ljungl\xc3\xb6f. Grovsnus, kort Grov, s\xc3\xa4ljs fortfarande idag (2017). _NEWLINE_St\xc3\xb6rsta produktionsv\xc3\xa4rdet utgjordes 1897 av snus med 686\xc2\xa0210:75 kronor f\xc3\xb6ljt av cigarrer med 639\xc2\xa0247:89 kronor och piptobak med 251\xc2\xa0120:10 kronor. Efter \xc3\xb6vertagandet genom Svenska Tobaksmonopolet fortsatte produktionen av m\xc3\xa5nga av Hellgrens m\xc3\xa4rken under monopolet.\n_START_SECTION_\nMonopolet tar \xc3\xb6ver, avveckling och rivning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1911 bildades aktiebolaget W:m Hellgren & C:o med ett aktiekapital om tv\xc3\xa5 miljoner kronor och med Johan B\xc3\xa4ckstr\xc3\xb6ms s\xc3\xb6ner, John och Walter som ledare. \xc3\x85ret efter monopoliserades tobaksindustrin i Sverige genom bildandet av trusten AB F\xc3\xb6renade svenska tobaksfabriker, d\xc3\xa4r Hellgren & C:o spelade en central roll och d\xc3\xa4r John och Walter B\xc3\xa4ckstr\xc3\xb6m hade framskjutna positioner. 1915 inl\xc3\xb6stes verksamheten av Svenska Tobaksmonopolet. Tillverkning i kvarteret Bryggaren lades ner 1922._NEWLINE_En del av f\xc3\xb6retagets fabrikslokaler nyttjades d\xc3\xa4refter av andra f\xc3\xb6retag och n\xc3\xa5gra revs 1946 i samband med S\xc3\xb6dergatans utbyggnad vilken delade kvarteret i tv\xc3\xa5 halvor. D\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsvann \xc3\xa4ven v\xc3\xa4stra delen av Tegelborgen. Sedan 1984 g\xc3\xa5r trafikleden i tunnel under kvarteret (se \xc3\xa4ven S\xc3\xb6derledstunneln)._NEWLINE_De v\xc3\xa4stra och s\xc3\xb6dra delarna av kvarteret revs 1972 och ersattes med en kontorsfastighet f\xc3\xb6r d\xc3\xa5varande Skattemyndigheten (se \xc3\xa4ven Nattugglan 14). I mitten av 1970-talet f\xc3\xb6rsvann slutligen resten av Tegelborgen och h\xc3\xb6rnhuset mot G\xc3\xb6tgatan. D\xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rde Riksbyggen p\xc3\xa5 1980-talet sin stora bostadsl\xc3\xa4nga vid \xc3\x85s\xc3\xb6gatan 101\xe2\x88\x92107. \xc3\x84ven Hellgrenska palatset skulle rivas, men det satte Musein\xc3\xa4mnden 1969 stopp f\xc3\xb6r. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r st\xc3\xa5r Hellgrenska palatset kvar \xc3\xa4n idag och p\xc3\xa5minner om en stor industriepok som kring sekelskiftet 1900 hade sin glansperiod p\xc3\xa5 denna plats. Byggnaden \xc3\xa4r bl\xc3\xa5klassad av Stockholms stadsmuseum vilket inneb\xc3\xa4r att bebyggelsens kulturhistoriska v\xc3\xa4rde av stadsmuseet anses motsvara fordringarna f\xc3\xb6r byggnadsminnen i Kulturmilj\xc3\xb6lagen.'