b'\n_START_ARTICLE_\nDykarklocka\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1538 dokumenterades, f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen, sj\xc3\xb6s\xc3\xa4ttningen av en dykarklocka i Nemisj\xc3\xb6n i Italien. Det gjordes ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att b\xc3\xa4rga kejsare Caligulas skepp med hj\xc3\xa4lp av en dykarklocka ritad av en man vid namn Guglielmo de Lorena. Det hela var ett historiskt \xc3\xb6gonblick. Det nya instrumentet var stort nog att det t\xc3\xa4ckte en vuxen mans \xc3\xb6verkropp och hade ett glasf\xc3\xb6nster f\xc3\xb6r sikt fram\xc3\xa5t. Dykaren kunde str\xc3\xa4cka h\xc3\xa4nderna under klockans nederkant och hade p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt en viss r\xc3\xb6rlighet. _NEWLINE_N\xc3\xa4r den absolut f\xc3\xb6rsta dykarklockan anv\xc3\xa4ndes \xc3\xa4r os\xc3\xa4kert, men Aristoteles beskriver upp- och nedv\xc3\xa4nda grytor i sina ritningar och kanske var det just med s\xc3\xa5dana som den romerska h\xc3\xa4ren var utrustad. _NEWLINE_Under 1600-talet kom den f\xc3\xb6rsta dykarklockan till Sverige, introducerad av den svenske adelsmannen Hans Albrekt von Treileben. Denna dykarklocka kom att anv\xc3\xa4ndas i b\xc3\xa4rgningen av regalskeppet Vasas kanoner mellan 1663 och 1664. _NEWLINE_1689 f\xc3\xb6reslog en fransk fysiker, Denis Papin, att man skulle f\xc3\xb6rse dykarklockan med luft och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt g\xc3\xb6ra det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r dykaren att jobba l\xc3\xa4ngre tid under vattnet. Ett \xc3\xa5r senare konstruerade Edmond Halley, engelsk astronom och matematiker, en luftf\xc3\xb6rsedd dykarklocka._NEWLINE_1728 konstruerade M\xc3\xa5rten Treiwald, svensk ingenj\xc3\xb6r, en ny variant av Edmond Halleys luftf\xc3\xb6rsedda dykarklocka. Den nya konstruktionen var gjord i koppar med en tung j\xc3\xa4rnplatta fastsatt i kedjor p\xc3\xa5 vilken dykaren stod p\xc3\xa5. Klockan byggde p\xc3\xa5 samma mekanik som Halleys klocka men var f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrad med hj\xc3\xa4lp av ett spiralformat luftr\xc3\xb6r. N\xc3\xa4r luften i toppen av dykarklockan b\xc3\xb6rjade bli varm kunde dykaren, med hj\xc3\xa4lp av r\xc3\xb6ret, andas in den friskare kallare luften som fanns l\xc3\xa4ngre ner i klockans botten. 1775 f\xc3\xb6renklade Charles Spalding neds\xc3\xa4nkningen av klockan med hj\xc3\xa4lp av nya vikter.'