b'\n_START_ARTICLE_\nMarlon Brando\n_START_SECTION_\nUngdom och tidig karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\n1935, d\xc3\xa5 Marlon Brando var 11 \xc3\xa5r gammal, separerade hans f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar, Marlon Brando Sr och Dorothy Pennebaker-Brando. Hans mor tog sina tre barn och flyttade till deras mormor i Santa Ana i Kalifornien. N\xc3\xa4r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna \xc3\xa5terf\xc3\xb6renades 1937, flyttade de till Libertyville i Illinois, som ligger nordv\xc3\xa4st om Chicago. Brando var av tysk, holl\xc3\xa4ndsk, engelsk och irl\xc3\xa4ndsk h\xc3\xa4rkomst. Brandos anfader, Johann Wilhelm Brandau, utvandrade p\xc3\xa5 1700-talet till Amerika fr\xc3\xa5n Rheinland-Pfalz i Tyskland. Brandos holl\xc3\xa4ndska p\xc3\xa5br\xc3\xa5 kom fr\xc3\xa5n hans mors sida (efternamnet Pennebaker \xc3\xa4r holl\xc3\xa4ndskt). Modern var en talangfull kvinna, \xc3\xa4ven om hon var alkoholist och ofta var borta fr\xc3\xa5n Brandos barndom. Hon arbetade inom den lokala teatern och hj\xc3\xa4lpte bland annat en ung Henry Fonda i b\xc3\xb6rjan av hans karri\xc3\xa4r. Hon inspirerade \xc3\xa4ven Brando i hans teaterskolning. Brando var en talangfull imitat\xc3\xb6r redan i sin barndom och utvecklade en ovanlig f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att ta till sig egenskaperna hos de personer han spelade. Samtidigt som han p\xc3\xa5 ett dramatiskt s\xc3\xa4tt spelade egenskaperna, s\xc3\xa5 var han fortfarande inne i karakt\xc3\xa4ren. Hans \xc3\xa4ldre syster, Jocelyn Brando, var ocks\xc3\xa5 sk\xc3\xa5despelare, men inte av samma format som Marlon._NEWLINE_Brando hade en tumultartad barndom, d\xc3\xa4r han relegerades fr\xc3\xa5n flera skolor. Hans far var mycket kritisk mot sin son, men han uppmuntrade honom att g\xc3\xa5 sina egna v\xc3\xa4gar. Brando l\xc3\xa4mnade Illinois och flyttade till New York, d\xc3\xa4r han studerade p\xc3\xa5 American Theatre Wing Professional School, dramatik p\xc3\xa5 The New School och Actors Studio. P\xc3\xa5 New Schools dramatikutbildning studerade han tillsammans med Stella Adler och l\xc3\xa4rde sig de revolutionerande teknikerna i Stanislavskijsystemet._NEWLINE_Brando anv\xc3\xa4nde sina kunskaper i Stanislavskijsystemet i sommarf\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningarna i Sayville. Hans beteende gjorde att han fick l\xc3\xa4mna New Schools sk\xc3\xa5despelargrupp i Sayville, men d\xc3\xa4r uppt\xc3\xa4cktes han i en lokalt uppsatt pj\xc3\xa4s, som tog honom till Broadway och det bitterljuva dramat I Remember Mama, 1944. \xc3\x84ven om inte pj\xc3\xa4sen var ett kommersiellt fiasko, s\xc3\xa5 r\xc3\xb6stade kritikerna fram honom som Broadways mest lovande sk\xc3\xa5despelare, f\xc3\xb6r sin roll som en \xc3\xa5ngestfylld och f\xc3\xb6rlamad man i Truckline Caf\xc3\xa9. Sitt verkliga genombrott fick han som Stanley Kowalski i Tennessee Williams pj\xc3\xa4s Linje Lusta 1947, som regisserades av Elia Kazan. Brando s\xc3\xb6kte rollen genom att \xc3\xa5ka till Provincetown, Massachusetts, d\xc3\xa4r Williams h\xc3\xb6ll audition under sommaren. Williams kommer ih\xc3\xa5g att n\xc3\xa4r han \xc3\xb6ppnade scening\xc3\xa5ngen, s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rstod han direkt att han hade hittat sin Stanley Kowalski.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5 film\n_START_PARAGRAPH_\nBrandos f\xc3\xb6rsta filmroll var den bittre och f\xc3\xb6rlamade krigsveteranen i M\xc3\xa4nnen 1950. Enligt sina metoder f\xc3\xb6rberedde han sig f\xc3\xb6r rollen genom att ligga en m\xc3\xa5nad till s\xc3\xa4ngs p\xc3\xa5 ett veteransjukhus. _NEWLINE_Han gjorde dock ett betydligt st\xc3\xb6rre intryck \xc3\xa5ret efter, d\xc3\xa5 han gjorde sin roll som Stanley Kowalski i filmatiseringen av Linje Lusta 1951. Han nominerades till en Oscar f\xc3\xb6r b\xc3\xa4sta manliga huvudroll och de f\xc3\xb6ljande tre \xc3\xa5ren samma nominering f\xc3\xb6r sina roller i Viva Zapata! 1952, Julius Caesar 1953 och Storstadshamn 1954._NEWLINE_Brando vann slutligen en Oscar f\xc3\xb6r sin roll som Terry Malloy i Storstadshamn. Under Kazans regi och med en talangfull ensemble runt omkring sig, anv\xc3\xa4nde sig Brando av Stanislavskisystemet f\xc3\xb6r tr\xc3\xa4ning och improvisation. Brando h\xc3\xa4vdade att han hade improviserat mycket av scenen med Rod Steiger, d\xc3\xa4r han i baks\xc3\xa4tet p\xc3\xa5 en taxi f\xc3\xa4ller den klassiska repliken I could have been a contender. Kazan h\xc3\xb6ll inte med om detta._NEWLINE_Brando f\xc3\xb6ljde upp sin framg\xc3\xa5ng med flera olika roller under 1950-talet, som uppfyllde alla f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntningar p\xc3\xa5 honom: Pysar och sl\xc3\xa4ndor, d\xc3\xa4r han hade en s\xc3\xa5ngroll; som Sakini, en japansk tolk i den amerikanska arm\xc3\xa9n under efterkrigstiden i Japan i Tehuset Augustim\xc3\xa5nen; som flygofficer i Sayonara, och nazistofficer i De unga lejonen. \xc3\x84ven om han blev nominerad till en Oscar f\xc3\xb6r sin roll i Sayonara, s\xc3\xa5 hade hans sk\xc3\xa5despeleri dock tappat mycket energi och auktoritet i slutet av 1950-talet._NEWLINE_Brandos stj\xc3\xa4rna f\xc3\xb6ll \xc3\xa4nnu mer under 1960-talet, d\xc3\xa5 han fick mer oinspirerande roller i Myteriet p\xc3\xa5 Bounty och flera andra filmer. \xc3\x84ven p\xc3\xa5 denna l\xc3\xa5ga professionella niv\xc3\xa5 lyckades Brando \xc3\xa4nd\xc3\xa5 att producera n\xc3\xa5gra speciella filmer, som till exempel Revansch (1961), en westernfilm som blev den enda film som Brando sj\xc3\xa4lv regisserade, Reflexer i ett gyllene \xc3\xb6ga (1967), d\xc3\xa4r han portr\xc3\xa4tterade en homosexuell f\xc3\xb6rtryckt arm\xc3\xa9officer och Quiemada (1969), som Brando sj\xc3\xa4lv betraktade som sin personliga favorit, trots ett kommersiellt fiasko. I slutet av 1960-talet hade Brandos karri\xc3\xa4r n\xc3\xa4stan totalt f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts, p\xc3\xa5 grund av hans rykte som en sv\xc3\xa5r stj\xc3\xa4rna och sin lista i \xc3\xb6verbudgeterade eller marginella filmer.\n_START_SECTION_\nGudfadern\n_START_PARAGRAPH_\nHans roll som Vito Corleone i Gudfadern 1972 v\xc3\xa4nde p\xc3\xa5 karri\xc3\xa4ren. Regiss\xc3\xb6ren Francis Ford Coppola \xc3\xb6vertygade Brando om att g\xc3\xb6ra en "make-uptest", d\xc3\xa4r Brando fick g\xc3\xb6ra sin egen make-up. Francis Ford Coppola var besatt av Brandos karakt\xc3\xa4r som \xc3\xb6verhuvudet i den kriminella familjen, men fick k\xc3\xa4mpa med filmbolaget f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 ha honom med i filmen. Brando vann en Oscar f\xc3\xb6r b\xc3\xa4sta sk\xc3\xa5despelare, f\xc3\xb6r sitt intelligenta framf\xc3\xb6rande. \xc3\x84n en g\xc3\xa5ng hade han improviserat viktiga detaljer, som gjorde karakt\xc3\xa4ren verklig i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att den blev clich\xc3\xa9artad._NEWLINE_Brando tog inte emot Oscarsstatyetten och han blev d\xc3\xa4rmed den andre som v\xc3\xa4grade att ta emot den (den f\xc3\xb6rste var George C. Scott f\xc3\xb6r sin roll i Patton \xe2\x80\x93 Pansargeneralen). Han bojkottade utdelningsceremonin och skickade apachekvinnan och sk\xc3\xa5despelerskan Sacheen Littlefeather f\xc3\xb6r att framf\xc3\xb6ra hans st\xc3\xa5ndpunkt om Hollywoods och televisionens diskriminering av minoriteter. Brando f\xc3\xb6ljde dock upp framg\xc3\xa5ngen med Sista tangon i Paris, men den \xc3\xb6verskuggades av protesterna mot de erotiska inslagen i filmen, som hade regisserats av Bernardo Bertolucci. Trots kontroverserna som riktade sig b\xc3\xa5de mot filmen och mot Brando, s\xc3\xa5 nominerades han ytterligare en g\xc3\xa5ng till b\xc3\xa4sta sk\xc3\xa5despelare.\n_START_SECTION_\nSen karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nHans sena karri\xc3\xa4r var oj\xc3\xa4mn. Ut\xc3\xb6ver sina roller som den mytomspunne \xc3\xb6verste Kurtz i Apocalypse och hans intensiva sk\xc3\xa5despeleri i Sista tangon i Paris, har han \xc3\xa4ven spelat Jor-El, St\xc3\xa5lmannens far, i den f\xc3\xb6rsta St\xc3\xa5lmannenfilmen. Det var en roll som han tog efter att ha kommit \xc3\xb6verens om att han inte skulle beh\xc3\xb6va l\xc3\xa4sa manuset f\xc3\xb6re filmen och att hans repliker skulle visas utanf\xc3\xb6r filmen. Andra senare framtr\xc3\xa4danden som The Island of Dr. Moreau, gav honom den s\xc3\xa4msta kritiken under karri\xc3\xa4ren. Trots att han tillk\xc3\xa4nnagav att han skulle dra sig tillbaka fr\xc3\xa5n filmen, tog han biroller i filmer som En torr vit \xc3\xa5rstid (som han nominerades f\xc3\xb6r en Oscar 1989), Ny i maffian 1990 och Don Juan DeMarco 1995.'