b'\n_START_ARTICLE_\nMetrik (vers)\n_START_PARAGRAPH_\nMetrik, versl\xc3\xa4ra, \xc3\xa4r inom litteraturvetenskapen det teoretiska studiet av meter, det vill s\xc3\xa4ga prosodiska \xe2\x80\x93 i synnerhet rytmiska \xe2\x80\x93 egenskaper hos versifierade texter p\xc3\xa5 ett specifikt spr\xc3\xa5k eller inom ett spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5de. _NEWLINE_Ordet metrik kommer av grekiskans metron, vilket f\xc3\xb6rst latiniserades f\xc3\xb6r att till sist l\xc3\xa5nas in i svenskan. Meter \xc3\xa4r ett annat ord f\xc3\xb6r versm\xc3\xa5tt. Metrikens minsta enheter \xc3\xa4r versfoten, cesuren och katalexis eller akatalexis, och studiet utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n hur skilda typer av versf\xc3\xb6tter grupperas, andra egenskaper de uppvisar tillsammans, samt vilken st\xc3\xa4mning olika versm\xc3\xa5tt f\xc3\xb6der hos l\xc3\xa4saren._NEWLINE_Metriken kan vara normativ och syfta till att uppn\xc3\xa5 estetiska ideal, eller vara deskriptiv och syfta till att beskriva den litteratur p\xc3\xa5 vers som skapas. I \xc3\xa4ldre tider var s\xc3\xa5v\xc3\xa4l lyrik som dramer och epik f\xc3\xb6rfattade p\xc3\xa5 vers, och metriken hade d\xc3\xa5 en mera framtr\xc3\xa4dande plats i litteraturstudier.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI antik grekisk och romersk poesi \xc3\xa4r versfot oftast en fr\xc3\xa5ga om kvantitet, i vers p\xc3\xa5 moderna spr\xc3\xa5k vanligen om accent. Rytmen s\xc3\xa4gs vara fallande om tonvikten ligger p\xc3\xa5 versfotens f\xc3\xb6rsta stavelse och stigande om den ligger p\xc3\xa5 dess sista. B\xc3\xa5da taktarterna blandas normalt inte i samma vers._NEWLINE_Antalet versf\xc3\xb6tter i en versrad avg\xc3\xb6r dess versm\xc3\xa5tt, dess meter. Sex versf\xc3\xb6tter \xc3\xa4r normalt maximum \xe2\x80\x93 sju eller flera kan f\xc3\xb6rekomma men ger knappast v\xc3\xa4lklingande vers. Sexfotad vers med fallande rytm \xc3\xa4r framf\xc3\xb6r allt hexameter, dito med stigande rytm kan forma sig till alexandrin eller senar._NEWLINE_P\xc3\xa5 svenska \xc3\xa4r femfotad eller fyrfotad l\xc3\xa5ngt vanligare. Till den sistn\xc3\xa4mnda h\xc3\xb6r den medeltida knitteln, som har fyra betoningar i versraden men f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt \xc3\xa4r ganska regell\xc3\xb6s och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r mycket effektiv p\xc3\xa5 teatern; den \xc3\xa4r rimmad och har anv\xc3\xa4nts t. ex. av Strindberg. Shakespeares dramer \xc3\xa4r ist\xc3\xa4llet skrivna p\xc3\xa5 orimmad blankvers, som \xc3\xa4r femfotad._NEWLINE_Vers kan antingen vara stikisk, vilket inneb\xc3\xa4r att raderna f\xc3\xb6renas till ett st\xc3\xb6rre block utan best\xc3\xa4md yttre arkitektur, eller ocks\xc3\xa5 strofisk. I det sistn\xc3\xa4mnda fallet finns ett stort antal former att v\xc3\xa4lja p\xc3\xa5: distikon, sapfisk strof och alkaisk strof, bland de antika orimmade, sonett, ottave rime, hildebrandstrof och en m\xc3\xa4ngd andra bland de senare importerade, samt m\xc3\xa1lah\xc3\xa1ttr bland de fornnordiska. Modifikationer och blandformer av alla dessa och m\xc3\xa5nga andra existerar, och det kan m\xc3\xa5nga g\xc3\xa5nger vara sv\xc3\xa5rt att s\xc3\xa4tta metrisk etikett p\xc3\xa5 svenska dikter \xc3\xa4ven av \xc3\xa4ldre \xc3\xa5rg\xc3\xa5ng._NEWLINE_Den klassiska metriken var en vidlyftig l\xc3\xa4robyggnad som numera torde vara \xc3\xb6vergiven \xc3\xa4ven av de mest konservativa poeterna. En mycket imponerande bok om vers \xc3\xa4r Hallvard Lies Norsk versl\xc3\xa6re (1967).'