b'\n_START_ARTICLE_\nPasvikdalen\n_START_PARAGRAPH_\nPasvikdalen (ryska: \xd0\x94\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xb8 \xd0\x9f\xd0\xb0\xd0\xb7) \xc3\xa4r gr\xc3\xa4nsfloden Pasviks\xc3\xa4lvens dalg\xc3\xa5ng, i Norge i S\xc3\xb8r-Varangers kommun i Finnmark, i Ryssland i Petjenga i Murmansk oblast. _NEWLINE_Pasvikdalen g\xc3\xa5r s\xc3\xb6derut in i Ryssland vid Rajakoski kraftverk i J\xc3\xa4niskoski-Niskakoskiomr\xc3\xa5det och slutar i Enare tr\xc3\xa4sk i Finland._NEWLINE_I Pasvikdalen registrerades den 17 juli 1957 den h\xc3\xb6gsta uppm\xc3\xa4tta nattemperaturen i Norge. Temperaturen sj\xc3\xb6nk den natten inte under 25,7 grader.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologiska fynd visar att m\xc3\xa4nniskor har levt i delar av Pasvikdalen \xc3\xa5tminstone sedan \xc3\xa4ldre sten\xc3\xa5lder (10 000 \xe2\x80\x93 4 500 f\xc3\xb6re Kristus) och sedan yngre sten\xc3\xa5lder (4 500 \xe2\x80\x93 1 800 f\xc3\xb6re Kristus) l\xc3\xa4ngs hela dalen. Fr\xc3\xa5n 1500-talet finns ber\xc3\xa4ttelser i skrift om samiska bos\xc3\xa4ttningar. I Enareomr\xc3\xa5det levde enaresamer som fiskade i inlandet \xc3\xa5ret runt, medan \xc3\xb6stsamerna fiskade vid ishavskusten v\xc3\xa5r och sommar. Under 1700-talet b\xc3\xb6rjade en invandring, som fortsatte under 1800-talet av folk som livn\xc3\xa4rde sig p\xc3\xa5 tamrensk\xc3\xb6tsel, jordbruk och skogsbruk. Mot slutet av 1800-talet dominerade finnar antalsm\xc3\xa4ssigt._NEWLINE_\xc3\x96vre Pasvik var f\xc3\xb6re f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget glesbefolkat p\xc3\xa5 den norsk sidan, medan m\xc3\xa5nga finl\xc3\xa4ndska familjer slagit sig ned fr\xc3\xa5n slutet av 1800-talet p\xc3\xa5 den ryska sidan av \xc3\xa4lven. De finl\xc3\xa4ndska nybyggarna jagade f\xc3\xa5gel och samlade \xc3\xa4gg ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 norsk sida, varf\xc3\xb6r norska staten 1903 anst\xc3\xa4llde tv\xc3\xa5 skogvaktare i nyuppf\xc3\xb6rda skogvaktarbost\xc3\xa4llen vid  Vaggatemvannet, som d\xc3\xa5 l\xc3\xa5g flera tiotals kilometer fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4rmaste norska inv\xc3\xa5nare.  _NEWLINE_Under 1920-talet, och framf\xc3\xb6r allt 1930-talet, skedde anstr\xc3\xa4ngningar p\xc3\xa5 den norska sidan att kolonisera dalen och utvidga jordbruket, som en del av en politisk \xc3\xb6nskan av att markera norsk \xc3\xb6verh\xc3\xb6ghet i omr\xc3\xa5det. F\xc3\xb6r att fr\xc3\xa4mja turism uppf\xc3\xb6rdes bland annat 1935  i n\xc3\xa4rheten av Svanvik ett utsiktstorn av tr\xc3\xa4 p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5dets h\xc3\xb6gsta punkt, 96 meter \xc3\xb6ver havet, 96-h\xc3\xb6yden 69\xc2\xb026\xe2\x80\xb256.07\xe2\x80\xb3N 29\xc2\xb055\xe2\x80\xb230.73\xe2\x80\xb3\xc3\x96, med en restaurang i tornet. Tornet brann ned 1944, och ett nytt tr\xc3\xa4torn byggdes 1955, denna g\xc3\xa5ng som ett vakt- och observationstorn f\xc3\xb6r gr\xc3\xa4nsf\xc3\xb6rsvaret. Det \xc3\xa4r numera utsiktstorn igen, och har ett kaf\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nSkolter\n_START_PARAGRAPH_\nSkolterna \xc3\xa4r urbefolkning i Pasvikdalen. En av skolternas samebyar var Pasviksiidan som levde framf\xc3\xb6r allt p\xc3\xa5 fiske i Pasvik\xc3\xa4lven och sommartid i fjordarna i \xc3\xa4lvens mynning i Norra ishavet. Deras sommarviste och senare \xe2\x80\x93 efter kristnandet p\xc3\xa5 1500-talet \xe2\x80\x93 religi\xc3\xb6sa centrum l\xc3\xa5g i nuvarande Borisoglebsk. Efter 1826 gr\xc3\xa4nsavtal fastst\xc3\xa4lldes en nationsgr\xc3\xa4ns i det tidigare gemensamma arktiska omr\xc3\xa5det. D\xc3\xa5 delades Pasviksamebyns territorium mellan Norge och Ryssland. Skolterna valde d\xc3\xa5 att bli ryska medborgare, och senare under 1800-talet fr\xc3\xa5ntog den norska staten ocks\xc3\xa5 deras fisker\xc3\xa4tt p\xc3\xa5 den norska sidan. Under perioden 1920\xe2\x80\x931944 l\xc3\xa5g den \xc3\xb6stra delen av Pasvikdelen i det finl\xc3\xa4ndska Petsamo, och d\xc3\xa5 ryssarna i samband med forts\xc3\xa4ttningskriget evakuerades skolterna i Petsamoomr\xc3\xa5det. S\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom hamnade skolterna fr\xc3\xa5n Pasviksiidan i Kev\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi i Enare kommun.'