b"\n_START_ARTICLE_\nOpera\n_START_SECTION_\nItalien 1500\xe2\x80\x931600-talet\n_START_PARAGRAPH_\nClaudio Monteverdis bedrift var att sammanfoga erfarenheterna fr\xc3\xa5n ren\xc3\xa4ssansen \xe2\x80\x93 madrigaler, teorierna fr\xc3\xa5n Caccinis Le Nuove Musiche, mognare instrumentering d\xc3\xa4r st\xc3\xb6rre upps\xc3\xa4ttning av instrument gav en palett av klanger att bygga st\xc3\xb6rre och intressantare musikformat. Hans f\xc3\xb6rsta opera Orfeo inneh\xc3\xa5ller recitativ, aria, duett och k\xc3\xb6ren och orkestern spelar en viktig roll._NEWLINE_Monteverdis Arianna som sattes upp 1608 f\xc3\xb6r br\xc3\xb6llopet hos Gonzagas i Mantua uppvisade den nya underh\xc3\xa5llningen och formen togs upp i de n\xc3\xa4rliggande st\xc3\xa4derna (f\xc3\xb6rst Toscana och Lombardiet, och d\xc3\xa4refter i Rom och Neapel) som en variant av t\xc3\xa4vlan \xe2\x80\x93 Giovanni Battista Guarinis Il Pastor fido och Torquato Tassos Gerusalemme liberata (Jerusalems befrielse). Formerna i de olika st\xc3\xa4derna uppvisade tidigt skillnader \xe2\x80\x93 San Alessio av Stefano Landi med librettot av _NEWLINE_Cardinal Rospigliosi avviker starkt fr\xc3\xa5n Mantua- och Florensformen, bland annat genom att anv\xc3\xa4nda kristen legend ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r antik mytologi._NEWLINE_I Parma byggde Cosimo II de\xe2\x80\x99Medici, storhertig av Toscana, en stor teater f\xc3\xb6r Jacopo Peris Dafne, den f\xc3\xb6rsta teatern med skjutbar scen. D\xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rdes 1628 Monteverdis Mercurio e Marte som var ett spektakel av imponerande m\xc3\xa5tt. Musiken till Monteverdis tolv tidiga operor (efter Orfeo) \xc3\xa4r inte bevarade, men hans tv\xc3\xa5 sista operor f\xc3\xb6r Venedig Il Ritorno d'Ulisse in Patria (1641) och L'incoronazione di Popea (1642) visar en mogen form och ses \xc3\xa4nnu som tv\xc3\xa5 m\xc3\xa4sterverk._NEWLINE_Operan slog igenom i Venedig och mellan 1637 och cirka 1700 byggdes 16 teatrar. De som f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g teatrarna med musik var dels Venedigskolan (den 2:a) (med Monteverdi och Francesco Cavalli), dels Tivolikomposit\xc3\xb6ren Francesco Manelli och vid sekelskiftet till 1700-talet Tomasso Albinoni och Antonio Vivaldi. I Venedig l\xc3\xa4rde teknikerna sig att utveckla imponerande scenmaskinerier som dels gav snabba scenbyten, dels r\xc3\xb6rliga effekter som f\xc3\xb6rstummade publiken._NEWLINE_Den \xc3\xa4ldsta bevarade kompletta operan \xc3\xa4r Euridice av Jacopo Peri till libretto av Ottavio Rinuccini som uruppf\xc3\xb6rdes i oktober 1600 i Florens. Monteverdis Orfeo r\xc3\xa4knas som v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta stora opera.\n_START_SECTION_\nFrankrike fr\xc3\xa5n 1500-talet till franska revolutionen\n_START_PARAGRAPH_\nUtvecklingen av opera i Frankrike hade en annan form \xc3\xa4n den italienska. Italienska musiker som kom till landet, i samband med diverse h\xc3\xb6gadliga br\xc3\xb6llop och politiska visiter, hade med sig exempel p\xc3\xa5 samtida italiensk operamusik. Luigi Rossis Orfeo sattes upp 1647 och Corneilles Androm\xc3\xa8de med avancerat scenmaskineri av florentinaren Torelli visades 1650._NEWLINE_I Frankrike kom dock dansen och baletten att f\xc3\xa5 det stora inflytandet p\xc3\xa5 konstformen. Det bidragande var Ludvig XIV:s starka intresse f\xc3\xb6r balett som h\xc3\xb6rsammades av tons\xc3\xa4ttaren Jean-Baptiste Lully och f\xc3\xb6rfattaren Moli\xc3\xa8re. P\xc3\xa5 sikt kom \xc3\xa4ven Jean-Philippe Rameau forts\xc3\xa4tta i Lullys sp\xc3\xa5r._NEWLINE_De olika intressena ledde till en l\xc3\xa5ngvarig (\xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1800-talet) inb\xc3\xb6rdes skepticism mellan Italien och Frankrike med \xc3\xa5terkommande pamflettkrig och missf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd. Skillnaderna ligger egentligen i att italienare prioriterade musiken medan fransm\xc3\xa4nnen valde handling och balett. Lully var en florentinare som efter sin ankomst till Frankrike kom att dominera musiklivet i landet. Lullys samarbete med Moli\xc3\xa8re ledde till verk inom s\xc3\xa5 kallad Com\xc3\xa9die-Ballet med s\xc3\xa5ng, dans, komedi och uppt\xc3\xa5g: La Mariage forc\xc3\xa9 (1664), La Princesse d'Elide (1664) och Le Bourgeois Gentilhomme (1670). Lully utvecklade recitativ genom att modellera musiken p\xc3\xa5 den franska spr\xc3\xa5kmelodin med noggrann rytm och intonation. Lullys orkestrering utvecklades i en bravurform med femst\xc3\xa4mmig struktur \xe2\x80\x93 ving-quatre violons du Roi (kungens 24 violiner) vilket snart var standarden vid hovet. Andra instrument som oboe och fl\xc3\xb6jt eller trumpeter anv\xc3\xa4ndes vid pastorala eller krigsscener. Omv\xc3\xa4xlande l\xc3\xa5ngsamma och snabba tempo med fugativo-form kom att beteckna en fransk uvertyr. Lullys operor kunde best\xc3\xa5 av 32 scener. Rameau utvecklade harmoniken och byggde ut k\xc3\xb6ren fr\xc3\xa5n en- till flerst\xc3\xa4mmig med kontrapunktspr\xc3\xa5k, samt uppn\xc3\xa5dde h\xc3\xb6gre dramatik i musiken. Air som var fransk variant av italiensk aria var musikaliskt enklare och hade mindre vikt i operan och var aldrig lika dominerande som den italienska._NEWLINE_Medan Lully och Rameau dominerade hovmusiken, kom mellanklasserna och de l\xc3\xa4gre klasserna att uppskatta underh\xc3\xa5llning p\xc3\xa5 marknadsplatserna. Det intressanta i sammanhanget var motst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n etablerade balett-, teater- och musikinstitutioner som hade monopol p\xc3\xa5 uppf\xc3\xb6rander\xc3\xa4tten. Det ledde till att former som kringgick de noggranna reglerna \xe2\x80\x93 ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r dialoger anv\xc3\xa4ndes en narrator och mimande sk\xc3\xa5despelare, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att tala sj\xc3\xb6ng akt\xc3\xb6rerna; n\xc3\xa4r \xc3\xa4ven detta blev f\xc3\xb6rbjudet ordnades alls\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r publiken och \xc3\xa4ven mimande sk\xc3\xa5despelare och hans eller hennes tal som text p\xc3\xa5 en rullande banderoll, ungef\xc3\xa4r som undertexter p\xc3\xa5 tv. Fenomenet kom att kallas op\xc3\xa9ra-comique och blev om\xc3\xa5ttligt popul\xc3\xa4rt. I anslutning till Saint-Germain-marknaden 1715, uppstod op\xc3\xa9ra-comique fran\xc3\xa7aise som gick ihop med com\xc3\xa9dienne-italienne och \xc3\xb6ppnade f\xc3\xb6r nya utvecklingsm\xc3\xb6jligheter. Pi\xc3\xa8ces en vaudevilles \xe2\x80\x93 dramatisk handling med avbrott f\xc3\xb6r popul\xc3\xa4ra melodier var huvudformen och pekade mot tyska Singspiel och framtida operetter.\n_START_SECTION_\nEngland 1600\xe2\x80\x931700-talet\n_START_PARAGRAPH_\nEngland befann sig i inb\xc3\xb6rdeskrig under 1600-talet vilket st\xc3\xb6rde mycket av kulturlivet, och det var ingen naturlig utveckling fr\xc3\xa5n den blomstrande elisabetanska tiden. Med Thomas Shadwell gjordes tidiga f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att anv\xc3\xa4nda musik i teatersammanhang, i Shakespeare-stycken. Shadwell satte 1673 upp Psych\xc3\xa9 uppbyggd enligt samma m\xc3\xb6nster som Moli\xc3\xa8res och Lullys com\xc3\xa9die-ballet med samma namn. S\xc3\xa5ngerna till Shadwells Psyche var skrivna av Locke och instrumenteringen var gjord av en italienare med namn Giovanni Battista Draghi. Henry Purcell (1659\xe2\x80\x9395) skrev troligen 1689 en opera f\xc3\xb6r unga damer Dido and Aeneas. Dido var startskottet till stor produktivitet hos tons\xc3\xa4ttaren. Inom sex \xc3\xa5r skrev han fyrtio verk och ytterligare fem \xe2\x80\x9dhalvoperor\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 bland annat Dioclesian, King Arthur, The Fairy Queen och The Tempest._NEWLINE_Inflytandet fr\xc3\xa5n italiensk opera var litet och f\xc3\xa5 italienska operor sattes upp f\xc3\xb6re Georg Friedrich H\xc3\xa4ndels Rinaldo (1711). H\xc3\xa4ndel kom att dominera det engelska operalivet med flera av sina m\xc3\xa4sterverk som Giulio Cesare in Egitto (Julius Caesar; 1728), Orlando (1733), Alcina (1735), Serse (Xerxes; 1738). H\xc3\xa4ndels operor \xc3\xa4r ariaoperor enligt Neapelskolans form (bland annat Alessandro Scarlatti). Viss framg\xc3\xa5ngsrik reaktion mot italiensk opera f\xc3\xb6rekom fr\xc3\xa5n och med The Beggar\xe2\x80\x99s Opera av John Gay (libretto) och John Christopher Pepush (musik), som kan betecknas som en balladopera. Thomas Augustine Arne (1710\xe2\x80\x9378) producerade ett antal engelskspr\xc3\xa5kiga operor, framf\xc3\xb6r allt l\xc3\xa4tta komedier, Thomas and Sally (1760) och Love in a Village (1762)._NEWLINE_Trots att b\xc3\xa5de Purcell och H\xc3\xa4ndel kom att utveckla operan till avancerade niv\xc3\xa5er hade de ringa inverkan p\xc3\xa5 utvecklingen av konstformen i det stora. Geografin satte effektivt England i periferin.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dKomisk\xe2\x80\x9d opera: Opera buffa, Op\xc3\xa9ra comique, Singspiel\n_START_PARAGRAPH_\nEn typisk komisk opera blandar s\xc3\xa5ngnummer (arior) med talade dialoger och formen har egentligen inget med humor att g\xc3\xb6ra. Det finns gravallvarliga \xe2\x80\x9dkomiska\xe2\x80\x9d operor, liksom komiska opera seria. Till exempel den f\xc3\xb6rsta versionen av Charles Gounods metafysiska opera Faust skrevs f\xc3\xb6rst som en op\xc3\xa9ra-comique, och senare omarbetade tons\xc3\xa4ttaren de talade partierna till sjungna._NEWLINE_Opera buffa uppfanns av Neapelskolan f\xc3\xb6rst som ett inskjutet underh\xc3\xa5llningsstycke i en opera seria. Det var ofta en komedi eller glad underh\xc3\xa5llning med r\xc3\xb6tterna i commedia dell'arte traditionen. Opera buffa blev ocks\xc3\xa5 en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig form av musikdrama \xe2\x80\x93 d\xc3\xa5 en blandning av talad teater och sjungna arior. Anledningen till att formen utvecklades, var att den talade dialogen var s\xc3\xa4krare som kommunikationsmedel med publiken \xe2\x80\x93 helt enkelt l\xc3\xa4ttare att uppfatta \xc3\xa4n s\xc3\xa5ng. Denna motivation ger klara linjer till den operett och musikal vi k\xc3\xa4nner idag._NEWLINE_Giovanni Battista Pergolesi och Nicol\xc3\xb2 Piccinni, b\xc3\xa5da av en senare upplaga av neapelskolan kan vara representanter f\xc3\xb6r opera buffa. Formen exporterades till tyskspr\xc3\xa5kiga l\xc3\xa4nder. I Wien anammades formen av tons\xc3\xa4ttare som hade f\xc3\xa5tt utbildning i Italien. Joseph Haydn skrev ocks\xc3\xa5 ett 20-tal operor f\xc3\xb6r Esterhazy-familjen. I Hamburg l\xc3\xa4rde sig ocks\xc3\xa5 Georg Philip Telemann att beh\xc3\xa4rska formen. Snart b\xc3\xb6rjade tyskspr\xc3\xa5kiga spel, Singspiel, s\xc3\xa4ttas upp. F\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 plan var Der Teufel ist Los, \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning fr\xc3\xa5n engelska (The Devil to Pay) med musik av tysken Johan Christian Standfuss. Adam Hiller skrev mellan 1766 och 1777 ett dussin singspiel f\xc3\xb6r teatern i Leipzig. I Frankrike har redan op\xc3\xa9ra-comique f\xc3\xa5tt fotf\xc3\xa4ste som folklig underh\xc3\xa5llning (se ovan). Den franska op\xc3\xa9ra-comique hade ocks\xc3\xa5 stort inflyttande p\xc3\xa5 singspiel under slutet av 1700-talet.\n_START_SECTION_\nMozart\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Amadeus Mozart tog sig an operaformatet redan som tolv\xc3\xa5ring med sin Bastien och Bastienne, men hans betydelse f\xc3\xb6r musikhistorien inleds d\xc3\xa5 han i Wien f\xc3\xa5r i uppdrag att s\xc3\xa4tta upp ett antal operor p\xc3\xa5 best\xc3\xa4llning av kejsaren Joseph II. Mozarts naturliga beg\xc3\xa5vning f\xc3\xb6r teater och utveckling av en egen polyfon stil gjorde att m\xc3\xa5nga av hans operor blev od\xc3\xb6dliga, trots att de m\xc3\xb6tte motst\xc3\xa5nd av den tidens styrande italieninriktade musikelit som inte h\xc3\xa4ngde med rent musikaliskt._NEWLINE_Die Entf\xc3\xbchrung aus dem Serail/Enleveringen ur seraljen (1782), Der Schauspieldirektor (1786) och Die Zauberfl\xc3\xb6te/Trollfl\xc3\xb6jten (1791) var alla singspiel p\xc3\xa5 tyska. Hans \xc3\xb6vriga operor \xc3\xa4r italienska, och speciellt fruktbart var samarbetet med librettisten Lorenzo da Ponte med Le Nozze di Figaro/Figaros br\xc3\xb6llop (1787) , Don Giovanni (1787) och Cos\xc3\xac fan tutte (1790)._NEWLINE_Totalt skrev Mozart 22 sceniska verk. En del av dem \xc3\xa4r skrivna som opera seria (att konsumeras som hovopera) och har tillkommit n\xc3\xa4r formen h\xc3\xb6ll p\xc3\xa5 att bli f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrad, och \xc3\xa4ven i v\xc3\xa5ra dagar har de mest historiskt v\xc3\xa4rde, trots genial musik \xe2\x80\x93 La Clemenza di Tito, Mozarts sista opera (1791), har mycket sv\xc3\xa5rt att h\xc3\xa4vda sig.\n_START_SECTION_\n1900-talet\n_START_PARAGRAPH_\nDet karakt\xc3\xa4ristiska f\xc3\xb6r 1900-talet \xc3\xa4r dels experimentlusta, dels \xc3\xa5teranv\xc3\xa4ndning och vidareutveckling av bepr\xc3\xb6vade stilar._NEWLINE_I Tyskland/\xc3\x96sterrike kom er\xc3\xb6vringarna inom harmoni- och instrumentering hos Richard Wagner och de stora tyska symfonikerna att speglas i operan. Richard Strauss med de starkt expressiva operorna Salome (1905), Elektra (1908), och Die Frau ohne Schatten (1919) flyttade fram gr\xc3\xa4nserna f\xc3\xb6r tonalitet och komplex instrumentering i operasammanhang. Hans \xc3\xb6vriga operor som den mozartska Der Rosenkavalier (1911; en klar publikfavorit!), Ariadne p\xc3\xa5 Naxos (med en opera i operan), Arabella (1933) och Capriccio (1942) (med diskussion om vad som \xc3\xa4r viktigare i en opera \xe2\x80\x93 ord eller musik) \xc3\xa4r betydligt mer l\xc3\xa4ttsm\xc3\xa4lta. Hans Pfitzner, som var en ytterst konservativ levererade bland annat Palestrina (1917). Erich Wolfgang Korngold kom ocks\xc3\xa5 med ett antal tungorkestrerade operor som Die tote Stadt (1920), liksom Paul Hindemith med Mathis der Maler (1938) och Cardillac (1926). F\xc3\xb6renkling i formen kan hittas hos Carl Orff (s\xc3\xa5 kallad neoprimitivism) och hos Kurt Weills kabarettform med Tolvskillingsoperan och Staden Mahagonnys uppg\xc3\xa5ng och fall (med text av Bertolt Brecht)._NEWLINE_Alban Berg och Arnold Sch\xc3\xb6nberg var under unga \xc3\xa5ren vuxit ur det senromaniska spr\xc3\xa5ket och startade tolvtonsmusikens revolution. Berg skrev Wozzeck (1915\xe2\x80\x9321) och Lulu (1934) som tack vare ett starkt manus och h\xc3\xb6gkvalitativ musik \xc3\xa4r en av 1900-talets operah\xc3\xb6jdpunkter. Sch\xc3\xb6nbergs intensiva monologoperor Erwartung (1909), Von heute auf morgen (1928) och Moses och Aron (1930\xe2\x80\x9332) visar tons\xc3\xa4ttarens skicklighet \xc3\xa4ven om verken kan vara sv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6r lyssnare ovana vid dodekafonin._NEWLINE_I Frankrike impressionisten Claude Debussy inspirerad av Wagner skrev sin egen version av Tristan och Isolde i form av operan Pell\xc3\xa9as och M\xc3\xa9lisande (opera, Debussy) (1902). Arthur Honeggers Judith (1925) och Antigone (1927) vid sidan av ett par oratorier, och n\xc3\xa5gra operor av Darius Milhaud var milstenar i scenmusikens utveckling. Francis Poulenc gjorde n\xc3\xa5gra uppm\xc3\xa4rksammade f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k inom opera med Karmelitsystrarna (1957) och La voix humaine (Vox humana) (1958)._NEWLINE_I Italien dominerade sedan slutet av 1800-talet verismen med bland annat sena operor av Puccini, de od\xc3\xb6dliga operorna Tosca (1900), Madama Butterfly (1904), La fanciulla del West/Flickan fr\xc3\xa5n Vilda V\xc3\xa4stern (1910), den mindre spelade La rondine/Svalan (1917), omv\xc3\xa4lvande Il trittico/Triptyken (best\xc3\xa5ende av Il tabarro/Rocken/Kappan/Manteln, Gianni Schicchi och Suor Angelica/Syster Angelica) (1918) och inte minst Turandot (1926)._NEWLINE_Bland ryssar kom Igor Stravinskij visa sig som en stark tons\xc3\xa4ttare av inte bara baletter utan \xc3\xa4ven opera med Oedipus Rex (1927) och Rucklarens v\xc3\xa4g (1951). I Sovjetunionen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Dmitrij Sjostakovitj att skriva en sovjetisk opera, men p\xc3\xa5 grund av motst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n regimen stannade hans f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k vid N\xc3\xa4san (1930), efter Gogol, och Lady Macbeth fr\xc3\xa5n Mtsenskdistrikten (1934). Ett annat exempel p\xc3\xa5 sovjetoperan \xc3\xa4r Stilla flyter Don av Dzerzjinskij (1935). Prokofjevs fantasirika K\xc3\xa4rleken till de tre apelsinerna (1921), och storslagna Krig och fred (1946) m\xc3\xa5ste ocks\xc3\xa5 omn\xc3\xa4mnas._NEWLINE_I Tjeckoslovakien, i och med att den nationella frig\xc3\xb6relsen fr\xc3\xa5n den tyska kulturen kom ig\xc3\xa5ng, skrev Leo\xc5\xa1 Jan\xc3\xa1\xc4\x8dek flera revolutionerande operor, som slog igenom l\xc3\xa5ngt utanf\xc3\xb6r det lilla tjeckiska spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det, med Katja Kabanova, Den listiga lilla r\xc3\xa4ven (1923), Vec Macropulos/Testamentet (1923\xe2\x80\x9325) och Z martv\xc3\xa9ho domu/D\xc3\xb6da huset (1928)._NEWLINE_I Polen fick, Karol Szymanowskis opera Kr\xc3\xb3l Roger/Kung Roger (1926) och Krzysztof Pendereckis Dj\xc3\xa4vlarna i Loudun (1969) internationell spridning._NEWLINE_Bland ungrarna finns f\xc3\xb6rst och fr\xc3\xa4mst B\xc3\xa9la Bart\xc3\xb3k med Riddar Bl\xc3\xa5sk\xc3\xa4ggs borg (1911, reviderad 1912 och 1918), Zolt\xc3\xa1n Kod\xc3\xa1lys H\xc3\xa1ry J\xc3\xa1nos (1926), Snurrande rum (1932) och Czinka Panna (1948) samt Gy\xc3\xb6rgy Ligeti med Le Grand Macabre/Den stora makabern som hade urpremi\xc3\xa4r i Stockholm 1978._NEWLINE_George Gershwin skrev en amerikansk opera Porgy och Bess (1935) som enligt tons\xc3\xa4ttarens vilja ska spelas av svarta. Amerikanska minimalisterna som Philip Glass med Einstein on the Beach (1976) och John Adams med Nixon in China (1987) visar ett annorlunda s\xc3\xa4tt att skapa en opera.\n_START_SECTION_\nDivakulten\n_START_PARAGRAPH_\nParallellt med operan utvecklades kulten av firade dansare, s\xc3\xa5ngare och s\xc3\xa5ngerskor \xe2\x80\x93 deltagande av en primaballerina eller primadonna var ofta en garant f\xc3\xb6r succ\xc3\xa9. Begreppet diva \xc3\xa4r dock mer reserverad f\xc3\xb6r bortsk\xc3\xa4mda s\xc3\xa5ngare som kr\xc3\xa4ver respekt och uppskattning och passar perfekt in i bilden \xe2\x80\x93 liksom i opera \xc3\xa4r det fr\xc3\xa5ga om storslagna sinnesst\xc3\xa4mningar, utspel och temperament. Listan p\xc3\xa5 manliga och kvinnliga divor vore mycket l\xc3\xa5ng s\xc3\xa5 h\xc3\xa4r tar vi bara upp ett exempel: Maria Callas \xe2\x80\x93 en stor konstn\xc3\xa4r och temperamentsfull personlighet."