b'\n_START_ARTICLE_\nMunkholmen, V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 holmen l\xc3\xa5g det under medeltiden V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s konvent som tillh\xc3\xb6rde dominikanorden, anlagt p\xc3\xa5 1200-talet. Konventet revs sedan i mitten av 1500-talet d\xc3\xa5 dessa byggnader hade f\xc3\xb6rfallit efter Gustav Vasas reformationsriksdag. Konventet gr\xc3\xa4vdes ut i samband med att V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s stadshus b\xc3\xb6rjade byggas. Bland annat hittade man resterna efter den stora konventsalen d\xc3\xa4r 1527 \xc3\xa5rs riksm\xc3\xb6te beslutade att Sverige skulle \xc3\xb6verg\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n katolicism till protestantism. _NEWLINE_P\xc3\xa5 platsen l\xc3\xa5g d\xc3\xa5 V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s helgeandshus och d\xc3\xa5rhus vid den norra stranden. Gustav Vasa l\xc3\xa4t anl\xc3\xa4gga det som kallades Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden, som inramades av ett st\xc3\xa4ngsel med portar och stockbroar mot omgivningen. Under 1500-talets slut fanns h\xc3\xa4r ett lusthus, en brunn och ett litet stenhus fr\xc3\xa5n medeltiden, d\xc3\xa4r dagens Vasabyst st\xc3\xa5r i Vasaparken. I tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden fanns i b\xc3\xb6rjan av 1600-talet \xc3\xa4ppel-, p\xc3\xa4ron och k\xc3\xb6rsb\xc3\xa4rstr\xc3\xa4d. Rosor och andra v\xc3\xa4xter odlades. Det anlades ocks\xc3\xa5 en humleg\xc3\xa5rd d\xc3\xa4r Stadshuset idag ligger. Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden gr\xc3\xa4nsade mot hamnomr\xc3\xa5det och omlastningsplatsen f\xc3\xb6r j\xc3\xa4rnet fr\xc3\xa5n Bergslagen. _NEWLINE_Under 1600-talet l\xc3\xa5g det tomter mellan Hamngatan och Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden, med stugorna n\xc3\xa4rmast gatan och den bakre delen av tomten som tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd. Efter den stora stadsbranden 1714 var Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden i stort behov av upprustning och en tysk tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsm\xc3\xa4stare, Bernhard Johan Bohnsack, fick i uppdrag att nyskapa tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden. Det var Bohnsack som introducerade gurkodlingar i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s och det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n detta vilket smeknamnet f\xc3\xb6r V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s har uppst\xc3\xa5tt, Gurkstaden. Allm\xc3\xa4nheten hade redan under 1600-talet tilltr\xc3\xa4de till tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden och f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig hade tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsm\xc3\xa4staren tillst\xc3\xa5nd att s\xc3\xa4lja f\xc3\xb6rfriskningar. Lekar, fyrverkerier och ballongstigningar f\xc3\xb6rekom. Humleg\xc3\xa5rden omvandlades under denna till tobaksodling._NEWLINE_Vid 1800-talets mitt begr\xc3\xa4nsades staden fortfarande i syd\xc3\xb6st av Lill\xc3\xa5n, Kungs\xc3\xa4ngsgatan och obebyggd mark till hamnomr\xc3\xa5det. N\xc3\xa4r marken \xc3\xb6verl\xc3\xa4ts till staden restes ett monument \xc3\xb6ver Gustav Vasa 1864 och Vasaparken kom till. Platsen f\xc3\xb6rlorade sin tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdskarakt\xc3\xa4r d\xc3\xa5 \xc3\xa4ppeltr\xc3\xa4den togs bort och dikena runt om t\xc3\xa4cktes. Ist\xc3\xa4llet anlades en promenadpark f\xc3\xb6r borgerligheten enligt tidens ideal, med slingrande g\xc3\xa5ngar och stora parktr\xc3\xa4d._NEWLINE_Lill\xc3\xa5n var en f\xc3\xb6rorenad \xc3\xa5 i staden i slutet av 1800-talet, kantad av bl.a. en metallfabrik, garverier och varmbadhus. \xc3\x85n lades gradvis i kulvert efter 1902 \xc3\xa5rs stadsplan och fick namnet Munkgatan.'