b'\n_START_ARTICLE_\nSk\xc3\xa5nska flygflottiljen\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nVid krigsutbrottet 1939 bestod Flygvapnet av endast en jaktflottilj, Svea flygflottilj (F\xc2\xa08), vilken stod f\xc3\xb6r Stockholms luftf\xc3\xb6rsvar. Av den anledningen beslutade riksdagen den 28 februari 1940 att Flygvapnet skulle st\xc3\xa4rkas med ytterligare tv\xc3\xa5 jaktflottiljer. F\xc2\xa09 i G\xc3\xb6teborg och F\xc2\xa010 i Sk\xc3\xa5ne, i syfte att f\xc3\xb6rsvara luftrummet \xc3\xb6ver G\xc3\xb6teborgsregionen samt Sk\xc3\xa5ne. Den 14 mars 1940 skrev Svenska dagbladet i en artikel att Chefen f\xc3\xb6r Flygvapnet f\xc3\xb6reslagit att flygflottiljen i Sk\xc3\xa5ne skulle ben\xc3\xa4mnas Wendes flygflottilj (F\xc2\xa010). Beskedet m\xc3\xb6ttes dock av stark skepticism hos kamratf\xc3\xb6reningen Wendistf\xc3\xb6reningen vid Wendes artilleriregemente (A\xc2\xa03), som menade i en skrivelse till Kunglig Majest\xc3\xa4t att namnf\xc3\xb6rslaget skulle inneb\xc3\xa4ra ett intr\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 ett traditionsm\xc3\xa4ttat och s\xc3\xa4reget regementsnamn. D\xc3\xa4rav kom flottiljen till en b\xc3\xb6rjan enbart ben\xc3\xa4mnas som Tionde flygflottiljen._NEWLINE_Under sommaren 1940 uppr\xc3\xa4ttades F\xc2\xa010 som ett detachement till Svea flygflottilj (F\xc2\xa08). N\xc3\xa4r flottiljen inledde sin verksamhet den 1 oktober 1940, bar den namnet Tionde flygflottiljen, och bestod enbart av en dep\xc3\xa5stab. Den 1 november samma \xc3\xa5r ut\xc3\xb6kades dock flottiljen till att omfatta tv\xc3\xa5 divisioner. Ett \xc3\xa5r senare, den 1 november 1941 hade flottiljens organisation ut\xc3\xb6kats till att omfatta tre flygdivisioner, en markdivision och en dep\xc3\xa5stab. Flottiljen tillh\xc3\xb6rde till en b\xc3\xb6rjan Tredje flygeskadern (E\xc2\xa03), vilken verkade som en jakteskader. Under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren tillf\xc3\xb6rdes flottiljen en m\xc3\xa4ngd s\xc3\xa5 kallade andralinjeflygplan, vilka m\xc3\xb6nstrats av fr\xc3\xa5n andra flottiljerna. Fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6ta flygflottilj (F\xc2\xa09) \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes 27 individer av J\xc2\xa08 Gloster Gladiator. J\xc2\xa08 var vid den tiden redan ett f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrat flygplan. Individerna som tillf\xc3\xb6rdes var s\xc3\xa5 nedslitna att de fick tillbringa l\xc3\xa5ng tid p\xc3\xa5 Centrala Flygverkstaden Malmsl\xc3\xa4tt (CVM) f\xc3\xb6r reparation och \xc3\xb6versyn innan de kunde tas i tj\xc3\xa4nst. I november 1941 fanns tillr\xc3\xa4ckligt med flygplan f\xc3\xb6r tre flygdivisioner. M\xc3\xa5nga av flygplanen var dock h\xc3\xa5rt slitna varf\xc3\xb6r tillg\xc3\xa4ngligheten var l\xc3\xa5g. Flottiljen skulle dock f\xc3\xa5 nya flygplan. Och f\xc3\xb6rhoppningar fanns inom flottiljen om att det skulle bli amerikanska Vultee 48C Vanguard eller North American P51 Mustang. Dock s\xc3\xa5 blev det italienska Reggiane 2000 Falco som ersatte J\xc2\xa08:orna. I Flygvapnet fick Reggiane 2000 Falco beteckningen J\xc2\xa020. Leveranserna av J\xc2\xa020 inleddes i mars 1942 och avslutades februari 1943 d\xc3\xa5 60 individer hade levererats. _NEWLINE_\xc3\x84ven om Bulltofta var flottiljens huvudbas, s\xc3\xa5 var flygplanen under l\xc3\xa4ngre perioder baserade p\xc3\xa5 krigsflygf\xc3\xa4lten i Sk\xc3\xa5ne. Flitigast anv\xc3\xa4ndes Rinkaby flygbas, men \xc3\xa4ven flygbaserna vid S\xc3\xb6vdeborgs flygbas, Ripa flygbas och Ever\xc3\xb6d flygbas. Fram till andra v\xc3\xa4rldskrigets slut 1945 var det en hektisk period f\xc3\xb6r F\xc2\xa010. Man gjorde \xc3\xb6ver 28 000 starter och hundratals flygplan avvisades eller lotsades ner p\xc3\xa5 svenska flygf\xc3\xa4lt. Totalt omkom sjutton m\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n F\xc2\xa010 under krigs\xc3\xa5ren. Bulltofta var endast en provisoriskt flygbas f\xc3\xb6r flottiljen. I den fortsatta planeringen av flottiljens slutliga placering studerades \xc3\x96d\xc3\xa5kra som ett l\xc3\xa4mpligt alternativ till att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4gga flottiljen. Dock s\xc3\xa5 l\xc3\xa5g det inom artillerir\xc3\xa4ckvidd fr\xc3\xa5n Danmark. Ist\xc3\xa4llet s\xc3\xa5 valdes Bark\xc3\xa5kra strax norr om \xc3\x84ngelholm till att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4gga flottilj permanent. \xc3\x85r 1942 beslutade riksdagen att flottiljen skulle f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas till \xc3\x84ngelholm, dock det fanns vissa inv\xc3\xa4ndningar mot sj\xc3\xa4lva placeringen, eftersom man tog i anspr\xc3\xa5k b\xc3\xb6rdig \xc3\xa5kermark. Samma \xc3\xa5r, 1942, fick flottiljen den 1 juli namnet Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen. Den 1 oktober 1945, det vill s\xc3\xa4ga fyra \xc3\xa5r efter flottiljens officiella f\xc3\xb6delsedatum, omlokaliserades flottiljen fr\xc3\xa5n Malm\xc3\xb6 till \xc3\x84ngelholm. Samma \xc3\xa5r ersattes flottiljens J 20 med det svenskkonstruerade J 22. \xc3\x85r 1948 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes flottiljen till Andra flygeskadern (E\xc2\xa03), vilken samtidigt omorganiserades till en jakteskader._NEWLINE_\xc3\x85r 1957 avvecklades S\xc3\xb6dra flygbasomr\xc3\xa5det (Flybo\xc2\xa0S) och i dess st\xc3\xa4lle ersattes av luftf\xc3\xb6rsvarssektorer. D\xc3\xa4r F\xc2\xa010 ansvarade \xc3\xb6ver sektor S1. I denna ingick bland annat tv\xc3\xa5 luftf\xc3\xb6rsvarscentralerna. \xc3\x85r 1957 omlokaliserades \xc3\xa4ven staben f\xc3\xb6r Andra flygeskadern (E\xc2\xa02) fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6teborg till \xc3\x84ngelholm. Staben blev kvar till dess avveckling den 30 september 1966. Samma \xc3\xa5r, 1966, organiserade Flygvapnet sex robotdivisioner, d\xc3\xa4r F\xc2\xa010 var en av fem flottiljen som skulle s\xc3\xa4tta upp en robotdivision. Den 30 juni 1974 uppl\xc3\xb6stes divisionen, d\xc3\xa5 robotsystemet utgick ur den svenska krigsorganisationen._NEWLINE_I regeringen Palmes proposition 1975:75 f\xc3\xb6reslogs en avveckling av tv\xc3\xa5 flottiljadministrationer, S\xc3\xb6dermanlands flygflottilj (F\xc2\xa011) i Nyk\xc3\xb6ping och Kalmar flygflottilj (F\xc2\xa012). Inf\xc3\xb6r propositionen hade en avv\xc3\xa4gning gjorts att ist\xc3\xa4llet avveckla Blekinge flygflottilj (F\xc2\xa017), till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r F\xc2\xa012. Dock s\xc3\xa5 menade Fredsorganisationsutredning (FFU) att en nedl\xc3\xa4ggning av F\xc2\xa017 skulle drabba betydligt fler anst\xc3\xa4llda \xc3\xa4n en avveckling av F\xc2\xa012. Detta p\xc3\xa5 grund av att F\xc2\xa012 hade fler pensionsavg\xc3\xa5ngar fram till 1982. Vidare ans\xc3\xa5g FFU att F\xc2\xa017 var en bra balans mot F\xc2\xa010, som hade ett stort ansvar f\xc3\xb6r krigs- och mobiliseringsplanl\xc3\xa4ggningar samt f\xc3\xb6rvaltningar, bland annat av friliggande stridslednings- och luftbevakningsanl\xc3\xa4ggningar i fredsdrift. I h\xc3\xa4ndelse om att F\xc2\xa010 skulle beh\xc3\xb6va avvecklas, och viss verksamheten i det l\xc3\xa4get skulle \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till annan flottilj. S\xc3\xa5 ans\xc3\xa5g FFU att den flottiljen borde ligga s\xc3\xa5 n\xc3\xa4ra som m\xc3\xb6jligt till \xc3\x84ngelholm. FFU menade, att om Flygvapnets fredsorganisation inom S\xc3\xb6dra milit\xc3\xa4romr\xc3\xa5det skulle ledas fr\xc3\xa5n Kalmar, s\xc3\xa5 skulle en olycklig obalans uppkomma. FFU hade samtidigt unders\xc3\xb6kt m\xc3\xb6jligheten till att sl\xc3\xa5 samman F\xc2\xa05 med F\xc2\xa010. N\xc3\xa5got som man inte s\xc3\xa5g som l\xc3\xa4mpligt, vare sig detta skedde i \xc3\x84ngelholm eller i Ljungbyhed._NEWLINE_Inf\xc3\xb6r regeringens proposition 1978/79:96, vilken presenterades 1978, hade flottiljen \xc3\xa5terigen utv\xc3\xa4rderats. Regeringen ville att ytterligare en flottiljadministration skulle avvecklas. I FFU:s utredning kom F\xc2\xa010 v\xc3\xa4gas mot en avveckling av F\xc2\xa01 i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, F\xc2\xa016 i Uppsala och F\xc2\xa017 i Ronneby. FFU v\xc3\xa4gde milit\xc3\xa4ra faktorer mot i huvudsak regionalpolitiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Slutsatsen FFU kom fram till var att de operativa och ekonomiska faktorerna pekade p\xc3\xa5 en avveckling av F\xc2\xa01. Utredningen uttalade dock att beslutet att l\xc3\xa4gga ner F\xc2\xa01 "medf\xc3\xb6r en allvarlig effektf\xc3\xb6rlust i operativt avseende och en minskad handlingsfrihet f\xc3\xb6r flygvapnets krigsf\xc3\xb6rband". \xc3\x85r 1981 reducerades antalet luftf\xc3\xb6rsvarssektorer till fyra, f\xc3\xb6r Sk\xc3\xa5nska flygflottiljens del innebar det att man \xc3\xb6vertog sektoransvar f\xc3\xb6r sektor S2, som tidigare innehafts av Blekinge flygflottilj (F\xc2\xa017). Sektor S2 slogs samman med S1 och bildade Sektor Syd, vilken omfattade hela s\xc3\xb6dra Sverige. F\xc2\xa010 blev med det en s\xc3\xa5 kallad Storsektorflygflottilj._NEWLINE_I samband med att Upplands flygflottilj (F\xc2\xa016) omskolades till JA\xc2\xa037 Viggen, \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes 1987 Typinflygningsskolan (TIS-35) med kvarvarande J\xc2\xa035F\xc2\xb2 till Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen. F\xc2\xa010 fick d\xc3\xa4rmed det samlade ansvaret f\xc3\xb6r den fortsatta utbildningen av flygf\xc3\xb6rare p\xc3\xa5 Drakensystemet. Samma \xc3\xa5r modifierades 50 individer av J\xc2\xa035F till en kraftfullare version, J\xc2\xa035J. Bokstaven "J" fick flygplanet d\xc3\xa5 det \xc3\xa4r alfabetets tionde bokstav och F\xc2\xa010 var Flygvapnets tionde flottilj._NEWLINE_F\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1992 medf\xc3\xb6rde en st\xc3\xb6rre omorganisation av Flygvapnet, detta d\xc3\xa5 de tv\xc3\xa5 flottiljerna F\xc2\xa06 och F\xc2\xa013 avvecklades. F\xc2\xa06 hade haft en roll som attackflottilj, och F\xc2\xa013 som kombinerad jakt och spaning. F\xc3\xb6r F\xc2\xa010 medf\xc3\xb6rde avvecklingen att man \xc3\xb6vertog delar deras flygdivisioner. D\xc3\xa5 attackdivisionen 62.\xc2\xa0attackflygdivisionen (Filip Bl\xc3\xa5) fr\xc3\xa5n F\xc2\xa06 med AJS\xc2\xa037 och spaningsdivisionen 131.\xc2\xa0spaningsflygdivisionen (Martin R\xc3\xb6d) med SH/SF\xc2\xa037 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till F\xc2\xa010. \xc3\x84ven spaningsdivision 172.\xc2\xa0spaningsflygdivisionen (Quintus Bl\xc3\xa5) fr\xc3\xa5n F\xc2\xa017 med SF/SH\xc2\xa037 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till F\xc2\xa010. Detta d\xc3\xa5 F\xc2\xa017 \xc3\xb6vertog jaktdivisionen fr\xc3\xa5n F\xc2\xa013, och fick en roll som jaktflottilj. Samtliga flygdivisioner som \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till F\xc2\xa010, uppgick i 101.\xc2\xa0spaningsflygdivisionen (Johan R\xc3\xb6d). Genom denna omorganisation kom F\xc2\xa010 att operera tv\xc3\xa5 flygsystem, J\xc2\xa035 Draken och AJS\xc2\xa037. AJS var en modifiering av AJ/SF/SH\xc2\xa037 i syfte att ge flygplanen en viss JAS-kapacitet. \xc3\x85r 1993 genomf\xc3\xb6rdes en ny omorganisation, d\xc3\xa5 ledningen f\xc3\xb6r luftf\xc3\xb6rsvarssektorn omorganiserades till Flygkommando Syd (F\xc2\xa010/FK\xc2\xa0S). Flygkommando Syd avskiljdes fr\xc3\xa5n flottiljen och bildade fr\xc3\xa5n den 1 juli 1994 en frist\xc3\xa5ende enhet som S\xc3\xb6dra flygkommandot (FKS)._NEWLINE_Den 13 december 1996 antog riksdagen regeringens proposition 1996/97:4, vilken var etapp\xc2\xa02 i f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1996. D\xc3\xa4r beslutades bland annat om en avveckling av Krigsflygskolan (F\xc2\xa05) i Ljungbyhed, med att krigsf\xc3\xb6rbandsproducerande flygflottiljer i f\xc3\xb6rsta hand borde vidmakth\xc3\xa5llas. Krigsflygskolan skulle avvecklas senast den 30 juni 1998. Flygutbildningen vid Flygskolan skulle \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen (F\xc2\xa010). Vid F\xc2\xa010 inordnades Krigsflygskolans flygverksamhet operativt under 3.\xc2\xa0kompaniet. \xc3\x84ven uppvisningsgruppen Team 60 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes till F\xc2\xa010. Efter f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1996 tillsatte regeringen en skolutredning, ledd av landsh\xc3\xb6vding Gunnar Bj\xc3\xb6rk, som fick i uppgift att utreda grundstrukturen i F\xc3\xb6rsvarsmaktens utbildningsverksamhet. I utredningsrapporten (SOU 1997:112) f\xc3\xb6reslogs att Flygvapnets flygledarskola och Flygvapnets v\xc3\xa4derskola skulle omlokaliseras till Flygvapnets Halmstadsskolor. Utredningen gick d\xc3\xa4r med helt emot F\xc3\xb6rsvarsmaktens egna utredning, F\xc3\xb6rsvarsmaktsplan 97. I F\xc3\xb6rsvarsmaktsplan 97 (FMP\xc2\xa097) f\xc3\xb6reslogs det att lokalisera Flygledarskolan till Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen (F\xc2\xa010) och V\xc3\xa4derskolan till Flygvapnets Uppsalaskolor (F\xc2\xa020), med m\xc3\xa5let att samla skolverksamheten inom Flygvapnet till de flottiljer som producerade krigsf\xc3\xb6rband._NEWLINE_\xc3\x85r 1998 beslutade Regeringen om att flottiljen skulle p\xc3\xa5b\xc3\xb6rja en omskolning till JAS 39-systemet. Flottiljomr\xc3\xa5det kom d\xc3\xa4rmed att anpassas b\xc3\xa5de g\xc3\xa4llande utbildning till personal samt olika tillbyggnader. Den 30 september 1999 mottog flottiljen sitt f\xc3\xb6rsta Gripenflygplan, och blev d\xc3\xa4rmed Flygvapnets andra JAS-flottilj._NEWLINE_Som ett led av f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 2000 beslutades bland annat att F\xc2\xa010 och S\xc3\xb6dra flygkommandot (FKS) skulle avvecklas. FKS skulle avvecklas den 30 juni 2000, och F\xc2\xa010 skulle avvecklas senast den 31 december 2002. Med detta kom FKS att \xc3\xa5ter att under \xc3\xa5r 2000 \xc3\xa5ter ing\xc3\xa5 inom flottiljen, fast nu som en avvecklingsorganisation. Inf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsvarsbeslutet hade regeringen v\xc3\xa4gt en avveckling av F\xc2\xa010 mot en avveckling av F\xc2\xa017. Ett av argumenten till att beh\xc3\xa5llande F\xc2\xa010 var de investeringar f\xc3\xb6r Gripen-systemet som gjorts vid flottiljen samt flottiljens roll i grundutbildningen av nya flygf\xc3\xb6rare. Argumenten till att beh\xc3\xa5lla F\xc2\xa017 var de l\xc3\xa5ngsiktigt goda \xc3\xb6vningsbetingelser i form av n\xc3\xa4rhet till flyg\xc3\xb6vningsomr\xc3\xa5den, samt b\xc3\xa4ttre luftrumsutvecklingen och milj\xc3\xb6f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena. \xc3\x84ven F\xc2\xa017:s geografiska lokalisering lyftes fram som ett argument, genom dess tydliga n\xc3\xa4rvaro vid s\xc3\xb6dra \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Det som till sist f\xc3\xa4llde avg\xc3\xb6randet vilken flottiljs som skulle avvecklas, var regeringens \xc3\xb6vriga f\xc3\xb6rslag r\xc3\xb6rande Blekingeregionen, det vill s\xc3\xa4ga regionalpolitiska argument till att beh\xc3\xa5lla F\xc2\xa017. I regeringens proposition framh\xc3\xb6ll regeringen att F\xc2\xa010 hade en nyckelroll g\xc3\xa4llande den grundl\xc3\xa4ggande flygutbildningen av nya flygf\xc3\xb6rare och i den p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende omskolningen till Gripensystemet. Med bakgrund till det s\xc3\xa5 ans\xc3\xa5g regeringen att det inte var l\xc3\xa4mpligt att avveckla F\xc2\xa010 innan ombev\xc3\xa4pningen och omskolning till JAS\xc2\xa039 \xc3\xa4r helt genomf\xc3\xb6rd. Vidare konstaterades att den ing\xc3\xa5ende Flygskolan f\xc3\xb6rst m\xc3\xa5ste omlokaliseras innan det \xc3\xb6verhuvudtaget skulle vara m\xc3\xb6jligt att avveckla F\xc2\xa010. D\xc3\xa4r regeringen d\xc3\xa5 hade gjort bed\xc3\xb6mningen att Flygskolan var i behov av ett bansystem med korsande banor, vilka fanns vid F\xc2\xa07 och F\xc2\xa016. Detta d\xc3\xa5 den grundl\xc3\xa4ggande flygutbildningen skulle kunna genomf\xc3\xb6ras p\xc3\xa5 ett rationellt och s\xc3\xa4kert s\xc3\xa4tt._NEWLINE_De tv\xc3\xa5 JAS-divisionerna vid flottiljen skulle \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till F\xc2\xa017 i Kallinge, ombaseringen gjordes den 1 oktober respektive den 1 december 2002. Den stridsledningscentral som flottiljen f\xc3\xb6rvaltade utanf\xc3\xb6r H\xc3\xa4ssleholm \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes organisatoriskt till F\xc2\xa017. Den 20 december 2002 avvecklades flottiljen efter en ceremoni, d\xc3\xa4r bland annat flygvapeninspekt\xc3\xb6ren Jan Andersson n\xc3\xa4rvarade. I samband med ceremonin \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades flottiljens fana till Blekinge flygflottilj (F\xc2\xa017), vilket medf\xc3\xb6rde att F\xc2\xa017 \xc3\xb6vertog traditionsansvaret f\xc3\xb6r F\xc2\xa010. Fr\xc3\xa5n den 1 januari 2003 \xc3\xb6vergick flottiljen till en avvecklingsorganisation ben\xc3\xa4mnd Avvecklingsorganisation \xc3\x84ngelholm (Ao\xc2\xa0\xc3\x84ng). Avvecklingsorganisation uppl\xc3\xb6stes i sin tur den 31 december 2003.\n_START_SECTION_\nInternationell verksamhet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96sterrikedivisionen eller Johan Svart var 5.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades den 1986 som en skolflygdivision. Divisionen kom i huvudsak att utbilda de \xc3\xb6sterrikiska piloterna p\xc3\xa5 J\xc2\xa035OE Draken. Divisionen uppl\xc3\xb6stes 1989, detta efter att utbildningen av de \xc3\xb6sterrikiska piloterna var avslutad.\n_START_SECTION_\n101.\xc2\xa0stridsflygdivisionen\n_START_PARAGRAPH_\n101.\xc2\xa0stridsflygdivisionen eller Johan R\xc3\xb6d var 1.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades den 1 november 1940 som en skolflygdivision. Divisionens f\xc3\xb6rsta chef var kapten Bernt Krook och var vid denna tid en specialdivision f\xc3\xb6r volont\xc3\xa4rutbildning. Divisionen bev\xc3\xa4pnades till en b\xc3\xb6rjan med J\xc2\xa08 Gladiator. Fram till 1960-talet hade divisionen vid olika tidpunkter varit bev\xc3\xa4pnad med sex olika flygsystem, f\xc3\xb6r att 1964 omskolas till J\xc2\xa035D Draken. I samband med att TIS-35 tillf\xc3\xb6rdes till F\xc2\xa010 \xc3\xa5r 1987, kom den att f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggas till 1.\xc2\xa0flygdivisionen. Som ett resultat av f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1992, kom jaktdivisionen med tillh\xc3\xb6rande stationskompani att vakants\xc3\xa4ttas fr\xc3\xa5n den 30 juni 1992. Detta med anledning att flygdivisionen 1993 skulle ombev\xc3\xa4pnades till AJS 37, AJSF 37 och AJSH 37 Viggen. Den nya divisionen var en kombinerad attack- och spaningsdivision och utgjordes av personal och utrustning fr\xc3\xa5n 61.\xc2\xa0attackflygdivisionen (Filip R\xc3\xb6d), 62.\xc2\xa0attackflygdivisionen (Filip Bl\xc3\xa5), 131.\xc2\xa0spaningsflygdivisionen (Martin R\xc3\xb6d)  och 172.\xc2\xa0spaningsflygdivisionen (Quintus Bl\xc3\xa5), vilka antingen hade uppl\xc3\xb6sts eller omskolats till ny roll. I maj 2001 b\xc3\xb6rjades omskolning fr\xc3\xa5n AJS\xc2\xa037 till JAS\xc2\xa039 vid divisionen. Inf\xc3\xb6r ombev\xc3\xa4pningen m\xc3\xa5lades flygplansindivid 37027 r\xc3\xb6d, efter divisionen f\xc3\xa4rg samt f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med divisionens emblem. Individen gjorde sin sista officiella flygning vid F\xc2\xa010 den 11 april 2000. F\xc3\xb6r att sedan g\xc3\xb6ra sin sista flygning vid Karlsborg Airshow den 9\xe2\x80\x9310 juni 2001. Individen kom sedan att parkeras p\xc3\xa5 Flygvapenmuseum. Genom 2000 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rsvarsbeslut kom divisionen att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till F\xc2\xa017 i slutet av 2002.\n_START_SECTION_\n102.\xc2\xa0stridsflygdivisionen\n_START_PARAGRAPH_\n102.\xc2\xa0stridsflygdivisionen eller Johan Bl\xc3\xa5 var 2.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades den 1 november 1940. Divisionens f\xc3\xb6rsta chef var l\xc3\xb6jtnant G\xc3\xb6sta Eriksson och var vid denna tid en \xc3\xb6vningsdivision. \xc3\x85r 1964 tillf\xc3\xb6rdes divisionen J\xc2\xa035B Draken. \xc3\x96ver \xc3\xa5ren kom divisionen \xc3\xb6verg\xc3\xa5 till nya versioner av flygplanet \xe2\x80\x93 David, Erik, Filip och sist Johan-versionen. Den 8 december 1998 utgick Draken ur den svenska krigsorganisationen, och Kapten Per Amelin vid divisionen gjorde den sista officiella flygningen inom Flygvapnet. Flygplansindividen som gjorde den sista flygningen var J\xc2\xa035J (35540) vid tillf\xc3\xa4llet bl\xc3\xa5m\xc3\xa5lad J\xc2\xa035J, p\xc3\xa5 ovansidan prydd med divisionens d\xc3\xb6dskallesymbol. \xc3\x85r 1999 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade divisionen med en ombev\xc3\xa4pning till JAS 39-systemet. Genom ombev\xc3\xa4pningen till JAS, blev den flottiljens f\xc3\xb6rsta JAS-division, men \xc3\xa4ven Sveriges sista Draken-division. Under h\xc3\xb6sten 2000 utbildades flygf\xc3\xb6rarna f\xc3\xb6r att kunna verka som instrukt\xc3\xb6rer inf\xc3\xb6r ombev\xc3\xa4pningen av Johan R\xc3\xb6d. Genom 2000 \xc3\xa5rs f\xc3\xb6rsvarsbeslut kom divisionen att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till F\xc2\xa017 i slutet av 2002.\n_START_SECTION_\n103.\xc2\xa0jaktflygdivisionen\n_START_PARAGRAPH_\n103.\xc2\xa0jaktflygdivisionen eller Johan Gul var 3.\xc2\xa0divisionen vid flottiljen och bildades den 17 mars 1941 som en skolflygdivision. Divisionens f\xc3\xb6rsta chef var kapten Gunnar Asklin, och var vid denna tid en skoldivision. Genom f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1996 beslutades Johan Gul skulle avvecklas senast den 31 december 1997. Vintern 1997 fl\xc3\xb6g divisionen upp till Vidsel f\xc3\xb6r robotskjut\xc3\xb6vningarna. Inf\xc3\xb6r att divisionen skulle ombaseras till \xc3\x84ngelholm, m\xc3\xa5lades flygplansindivid 35541/43 helt i gult. Individen i sig hade mycket lite flygtid kvar och skulle skrotas. Allt som var gr\xc3\xa5tt m\xc3\xa5lades gult, p\xc3\xa5 vingarnas vardera ovansida m\xc3\xa5lades divisionens symbol: En svart sv\xc3\xa4rdfisk. Den 16 mars 1997 lyfte divisionen fr\xc3\xa5n Vidsel f\xc3\xb6r att flyga hem till \xc3\x84ngelholm. V\xc3\xa4l framme i \xc3\x84ngelholm landade Johan\xc2\xa043 f\xc3\xb6rst, vilken fl\xc3\xb6gs av divisionschefen, major John Larsson, och d\xc3\xa4r v\xc3\xa4ntade en officiell avskedsceremoni. Divisionens personal \xc3\xb6vergick sedan till de tv\xc3\xa5 kvarvarande divisionerna.\n_START_SECTION_\nF\xc2\xa010 H\xc3\xa4stveda\n_START_PARAGRAPH_\nStridsledningscentralen Cobra (StriC Cobra) tidigare ben\xc3\xa4mnd LFC Kobran, \xc3\xa4r F\xc3\xb6rsvarsmaktens stridslednings- och luftbevakningscentral utanf\xc3\xb6r H\xc3\xa4stveda. Centralen byggdes 1965-1966 och var fram till slutet av 1990-talet hemligst\xc3\xa4mplad, i den mening att dess lokalisering och syfte var hemlig. Centralen \xc3\xa4r inrymd i en bergsanl\xc3\xa4ggning 50 meter under markytan och motsvarar tre fyrav\xc3\xa5ningshus med en total golvyta p\xc3\xa5 cirka 10\xc2\xa0000 kvadratmeter och rymmer mellan 100 och 200 arbetsplatser. Anl\xc3\xa4ggningen i H\xc3\xa4stveda har genom \xc3\xa5ren organiserats som ett detachement och tillh\xc3\xb6rt b\xc3\xa5de Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen (F\xc2\xa010), S\xc3\xb6dra flygkommandot (FK\xc2\xa0S) och Blekinge flygflottilj (F\xc2\xa017). Sedan 2009 ansvarar Stridslednings- och luftbevakningsbataljonen vid Luftstridsskolan (LSS) f\xc3\xb6r stridsledning och luftbevakning, och Ledningssystemenheten vid F\xc2\xa017 f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lva driften av anl\xc3\xa4ggningen.\n_START_SECTION_\nFlygskolan\n_START_PARAGRAPH_\nFlygskolan (FlygS) bildades \xc3\xa5r 1926 i Ljungbyhed. I samband med att Krigsflygskolan avvecklades den 30 juni 1998, genom f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1996, kom skolan att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras \xc3\xa5r 1997 till Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen (F\xc2\xa010). Genom f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 2000 antog riksdagen regeringens proposition, vilken bland annat inkluderade avveckling av tv\xc3\xa5 flygflottiljer, Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen och Upplands flygflottilj. Flygskolan som vid den tidpunkten tillh\xc3\xb6rde F\xc2\xa010, blev tvungna att flytta, d\xc3\xa5 all flygverksamhet skulle vara avvecklad i \xc3\x84ngelholm den 31 december 2002. De elever som vid den tidpunkten utbildade sig vid Flygskolan, fick slutf\xc3\xb6ra sin utbildning i Uppsala, d\xc3\xa5 Flygskolan \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes tempor\xc3\xa4rt till Upplands flygflottilj (F\xc2\xa016). Vilken i sin tur avvecklades den 31 december 2003. Flygskolan kom fr\xc3\xa5n den 1 juli 2003 att lokaliseras till Malmen, d\xc3\xa4r den \xc3\xb6vertog den avvecklade M\xc3\xa5ldivisionens f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggningar p\xc3\xa5 norra sidan om flygf\xc3\xa4ltet. P\xc3\xa5 Malmen blev skolan en underenhet och detachement till Blekinge flygflottilj (F\xc2\xa017). Den 1 januari 2006 \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes Flygskolan till att bli en skola inom Luftstridsskolan (LSS), men med bibeh\xc3\xa5llen lokalisering till Malmen.\n_START_SECTION_\nFlygr\xc3\xa4ddning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1967 bilades en Flygr\xc3\xa4ddningsgrupp vid flottiljen, flottiljen hade visserligen tillf\xc3\xb6rts redan 1963, tv\xc3\xa5 Helikopter 3B, men flygr\xc3\xa4ddningen var endast i beredskap under flyg\xc3\xb6vningar. \xc3\x85r 1966 gjordes en omf\xc3\xb6rdelning av helikoptrarna inom Flygvapnet. D\xc3\xa5 de tunga helikoptrarna, det vill s\xc3\xa4ga Helikopter 4A, f\xc3\xb6rdelades till flottiljerna F\xc2\xa08, F\xc2\xa015, F\xc2\xa017 och F\xc2\xa021. Och fr\xc3\xa5n den 1 april 1967 inf\xc3\xb6rdes dygnet runt beredskap vid flygr\xc3\xa4ddningsgruppen. Fr\xc3\xa5n den 1 januari 1998 samlades F\xc3\xb6rsvarsmaktens samtliga helikopterf\xc3\xb6rband inom Helikopterflottiljen. Flygr\xc3\xa4ddningsgruppen vid F\xc2\xa010, avskildes d\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n flottiljen och uppgick i G\xc3\xb6ta helikopterbataljon.\n_START_SECTION_\nRobotdivision\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1950-talet, antagligen i samband med f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1958, planerade f\xc3\xb6rsvaret att k\xc3\xb6pa in ett luftf\xc3\xb6rsvarsrobotsystem. Som system valdes det brittiska Bloodhound Mk\xc2\xa01, och den f\xc3\xb6rsta roboten k\xc3\xb6ptes in september 1959 och utprovades b\xc3\xa5de inom Flygvapnet vid Roslagens flygk\xc3\xa5r (F\xc2\xa02), och inom Arm\xc3\xa9n vid Roslagens luftv\xc3\xa4rnsk\xc3\xa5r (Lv\xc2\xa03). Systemet som fick den svenska ben\xc3\xa4mningen Rb\xc2\xa065 kom aldrig i operativ drift, utan anv\xc3\xa4ndes enbart f\xc3\xb6r utprovning. \xc3\x85r 1961 best\xc3\xa4lldes ett nytt system, Bloodhound Mk\xc2\xa0II, vilket hade en b\xc3\xa4ttre prestanda, i bland annat r\xc3\xa4ckvidden. Systemet b\xc3\xb6rjades levereras \xc3\xa5r 1963, och fick den svenska beteckningen Luftv\xc3\xa4rnsrobotsystem 68 (Rb\xc2\xa068), och placerades vid fem flottiljer, vilka tillsammans organiserade sex robotdivisioner. F\xc2\xa010 var en av flottiljerna som skulle s\xc3\xa4tta upp en robotdivision, vilken b\xc3\xb6rjade verka fr\xc3\xa5n 1966. Genom Luftf\xc3\xb6rsvarsutredningen 1967 kom sj\xc3\xa4lva robotsystemet att avvecklas, och fyra divisioner bland annat den vid F\xc2\xa010 uppl\xc3\xb6stes den 30 juni 1974. De tv\xc3\xa5 divisionerna vid F\xc2\xa013 och F\xc2\xa017 omorganiserades till luftv\xc3\xa4rnsrobotbataljon lvrbbat. Dessa tv\xc3\xa5 bataljoner utgick under 1978, d\xc3\xa5 hela systemet \xc3\xa5terf\xc3\xb6rts till Storbritannien. Som minne \xc3\xb6ver robotsystemet bevarades ett antal robotar, vilka i regel \xc3\xa4r kvarvarande Rb\xc2\xa065, vilken anv\xc3\xa4ndes som \xc3\xb6vningsrobot i hanteringsutbildning. Dessa finns utst\xc3\xa4llda vid Robotmuseet i Arboga, Norrt\xc3\xa4lje luftv\xc3\xa4rnsmuseum i Norrt\xc3\xa4lje, \xc3\x84ngelholms flygmuseum i \xc3\x84ngelholm och vid Robotf\xc3\xb6rs\xc3\xb6ksplats Norrland i Vidsel.\n_START_SECTION_\nSektoransvar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1942 kom F\xc2\xa010 att tillf\xc3\xb6ras ansvaret f\xc3\xb6r S\xc3\xb6dra flygbasomr\xc3\xa5det, som var en av fram regionala ledningar av flygvapnets f\xc3\xb6rband, s\xc3\xa5 kallade flygbasomr\xc3\xa5den. \xc3\x85r 1957 avvecklades samtliga flygbasomr\xc3\xa5den och ersattes elva stycken luftf\xc3\xb6rsvarssektorer. F\xc3\xb6r F\xc2\xa010:s del medf\xc3\xb6rde det att flottiljen blev en s\xc3\xa5 kallad sektorflottilj, och fick ett huvudansvar f\xc3\xb6r luftf\xc3\xb6rsvarssektorn S1, med ing\xc3\xa5ende Luftf\xc3\xb6rsvarscentralerna LFC Staren vid Tormestorp och LFC Kobran vid H\xc3\xa4stveda, b\xc3\xa5da bel\xc3\xa4gna utanf\xc3\xb6r H\xc3\xa4ssleholm. Ben\xc3\xa4mning sektorflottilj, p\xc3\xa5visade en flottilj med ett huvudansvar f\xc3\xb6r en luftf\xc3\xb6rsvarssektor. Den 1 juli 1981 reducerades antalet luftf\xc3\xb6rsvarssektorer till fyra, och de kvarvarande flottiljer med sektoransvar omben\xc3\xa4mndes till Storsektorflygflottilj. De flottiljer som blev av med sitt sektoransvar omorganiserades till s\xc3\xa5 kallad vanlig flottilj. Reduceringen av antal sektorer innebar f\xc3\xb6r Sk\xc3\xa5nska flygflottiljens att man \xc3\xb6vertog sektoransvar f\xc3\xb6r sektor S2. Vilken fram till 1978 innehafts av Kalmar flygflottilj och fr\xc3\xa5n 1978 Blekinge flygflottilj (F\xc2\xa017). Sektor S2 sammanslogs med S1 och bildade Sektor Syd, vilken omfattade hela S\xc3\xb6dra- och V\xc3\xa4stra milit\xc3\xa4romr\xc3\xa5det, det vill s\xc3\xa4ga hela s\xc3\xb6dra Sverige. Genom f\xc3\xb6rsvarsbeslutet 1992 beslutades det bland annat att sektoransvaret skulle avskiljas fr\xc3\xa5n flottiljerna, och \xc3\xb6verf\xc3\xb6ras till tre nyinr\xc3\xa4ttade och sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga flygkommandon. \xc3\x85r 1993 b\xc3\xb6rjade sektorstaberna vid F\xc2\xa010, F\xc2\xa016 i Uppsala och F\xc2\xa021 att omorganiseras till flygkommandon. Den 30 juni 1994 avskildes dessa fr\xc3\xa5n flottiljerna och blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga kaderorganiserade f\xc3\xb6rband inom respektive milit\xc3\xa4romr\xc3\xa5de. S\xc3\xb6dra flygkommandot (FKS) fick ett samlat ansvar f\xc3\xb6r hela s\xc3\xb6dra Sverige.\n_START_SECTION_\nTypinflygningsskolan\n_START_PARAGRAPH_\nTypinflygningsskolan (TIS-35) var en typinflygningsskol f\xc3\xb6r flygf\xc3\xb6rare p\xc3\xa5 J\xc2\xa035 Draken och bildades 1965 vid Upplands flygflottilj (F\xc2\xa016). Typinflygningen gjordes dels med flygsimulatorer, men \xc3\xa4ven med Sk\xc2\xa035C Draken. I samband med att F\xc2\xa016 ombev\xc3\xa4pnades till JA\xc2\xa037 Viggen, \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes TIS-35 tillsammans med flottiljens kvarvarande J\xc2\xa035F\xc2\xb2 1987 till F\xc2\xa010. Vid F\xc2\xa010 kom skolan att ing\xc3\xa5 i 101.\xc2\xa0\xc2\xa0jaktflygdivisionen. I samband med att 101.\xc2\xa0\xc2\xa0jaktflygdivisionen vakantsattes den 30 juni 1992, upph\xc3\xb6rde \xc3\xa4ven TIS-utbildningen p\xc3\xa5 35-systemet. Personalen vid divisionen f\xc3\xb6rdelades p\xc3\xa5 102.- och 103.\xc2\xa0flygdivisionen, f\xc3\xb6r att vid behov bilda en TIS-35 grupp f\xc3\xb6r TIS-utbildning av svenska och \xc3\xb6sterrikiska flygf\xc3\xb6rare.\n_START_SECTION_\nHeraldik och traditioner\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa5nska flygflottiljen mottog sin fana den 17 september 1944 p\xc3\xa5 Barkarby flygplats. Fanan \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades av Kung Gustaf\xc2\xa0V. I samband med att Krigsflygskolan avvecklades, tog Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen (F\xc2\xa010) \xc3\xb6ver dess fana och traditioner. Den 9 september 1980 antogs och fastst\xc3\xa4lldes "Internationell gemenskap" (Ottervik) som flygflottiljens f\xc3\xb6rbandsmarsch. Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen f\xc3\xb6rde sedan Krigsflygskolans fana \xc3\xa5ren 1998\xe2\x80\x932002. Fanan f\xc3\xb6ljde sedan med Flygskolan \xc3\xa5r 2003 till Uppsala och f\xc3\xb6rvaras p\xc3\xa5 Malmens flygplats, d\xc3\xa4r Flygskolan sedan 1 juli 2003 \xc3\xa4r lokaliserad. Vid avvecklingen av Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen \xc3\xb6verf\xc3\xb6rdes dess fanan till Blekinge flygflottilj. Den 18 december 2002 avt\xc3\xa4cktes en minnessten vid Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen. Stenen v\xc3\xa4ger cirka nio ton, och ytan \xc3\xa4r endast bearbetad av inlandsisen. Stenen \xc3\xa4r utsmyckad med Sk\xc3\xa5nska flygflottiljens heraldiska Grip i \xc3\xa4rgad brons kr\xc3\xb6ns av en stigande rote JAS 39 Gripen. Inskriptionen p\xc3\xa5 stenen lyder: Sk\xc3\xa5nska flygflottiljen F 10 1945\xe2\x88\x922002.'