b'\n_START_ARTICLE_\nAmerikansk m\xc3\xa5rd\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nSom hos de flesta m\xc3\xa5rddjur \xc3\xa4r kroppen l\xc3\xa5ngstr\xc3\xa4ckt och smal med korta extremiteter. P\xc3\xa4lsen har huvudsakligen en brun f\xc3\xa4rg, huvudet \xc3\xa4r gr\xc3\xa5 och extremiteterna samt svansen \xc3\xa4r svarta. Precis som den europeiska m\xc3\xa5rden har djuret en kr\xc3\xa4mf\xc3\xa4rgad fl\xc3\xa4ck p\xc3\xa5 halsens framsida men hos den amerikanska m\xc3\xa5rden \xc3\xa4r denna betydligt mindre. Vuxna djur uppn\xc3\xa5r en kroppsl\xc3\xa4ngd av 32 till 45\xc2\xa0cm och den yviga svansen \xc3\xa4r 14 till 23\xc2\xa0cm l\xc3\xa5ng. Hanar uppn\xc3\xa5r en vikt mellan 0,5 och 1,3\xc2\xa0kg och honor mellan 0,3 och 0,9\xc2\xa0kg.\n_START_SECTION_\nUtbredning och habitat\n_START_PARAGRAPH_\nDen amerikanska m\xc3\xa5rden f\xc3\xb6rekommer i stora delar av Alaska och Kanada med undantag av de allra nordligaste omr\xc3\xa5dena. Den lever ocks\xc3\xa5 i USA i Klippiga bergen, vid de stora sj\xc3\xb6arna och i New England. Populationerna i v\xc3\xa4stra USA \xc3\xa4r inte sammanh\xc3\xa4ngande. Arten n\xc3\xa5r d\xc3\xa4r i syd norra Kalifornien och Colorado. Habitatet utg\xc3\xb6rs huvudsakligen av skogar. Amerikansk m\xc3\xa5rd \xc3\xa4r vanligast i t\xc3\xa4ta barrskogar med n\xc3\xa5gra tr\xc3\xa4dstammar liggande p\xc3\xa5 marken._NEWLINE_Under 1800-talet fanns amerikansk m\xc3\xa5rd \xc3\xa4ven i syd\xc3\xb6stra USA.\n_START_SECTION_\nLevnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nDenna art \xc3\xa4r i stort sett aktiv p\xc3\xa5 natten. P\xc3\xa5 dagen g\xc3\xb6mmer sig djuret i h\xc3\xa5ligheter i tr\xc3\xa4d, bergssprickor eller underjordiska bon som byggts av andra djur. Den amerikanska m\xc3\xa5rden letar sin f\xc3\xb6da p\xc3\xa5 marken och i tr\xc3\xa4d och \xc3\xa4r duktig p\xc3\xa5 att simma och dyka. Den h\xc3\xa5ller ingen vinterdvala._NEWLINE_Som hos de flesta m\xc3\xa5rddjur har varje individ ett revir. I genomsnitt \xc3\xa4r territoriet f\xc3\xb6r hanar 8 kvadratkilometer och f\xc3\xb6r honor 2,3 kvadratkilometer stort men storleken varierar beroende p\xc3\xa5 habitat och tillg\xc3\xa5ng till f\xc3\xb6da. Dessa djur lever huvudsakligen ensamma men ibland iakttas par av olika k\xc3\xb6n som jagar tillsammans. Reviret markeras med k\xc3\xb6rtelv\xc3\xa4tska._NEWLINE_Livsl\xc3\xa4ngden varar i naturen upp till tolv och i f\xc3\xa5ngenskap upp till sjutton \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikanska m\xc3\xa5rdar \xc3\xa4r all\xc3\xa4tare men huvuddelen av bytet best\xc3\xa5r av gnagare och andra sm\xc3\xa5 d\xc3\xa4ggdjur. Dessutom \xc3\xa4ter de f\xc3\xa5glar, insekter, as och \xc3\xa4ven frukt. F\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 sina byten kan m\xc3\xa5rden f\xc3\xb6lja efter, sitta i ett bakh\xc3\xa5ll eller gr\xc3\xa4va fram de fr\xc3\xa5n deras underjordiska bon.\n_START_SECTION_\nFortplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParningen sker under sommaren mellan juni och augusti men p\xc3\xa5 grund av att \xc3\xa4gget vilar en tid b\xc3\xb6rjar den egentliga dr\xc3\xa4ktigheten f\xc3\xb6rst i februari. Dr\xc3\xa4ktigheten varar i ungef\xc3\xa4r en m\xc3\xa5nad och i mars eller april f\xc3\xb6der honan ett till fem (i genomsnitt 2,6) ungdjur. Dessa \xc3\xa4r till en b\xc3\xb6rjan blinda och \xc3\xb6ppnar efter cirka 39 dagar \xc3\xb6gonen. Efter 6 veckor sluter honan att dia ungarna och efter ungef\xc3\xa4r 3,5 m\xc3\xa5nader \xc3\xa4r ungarna fullt utvecklade. Ungarna blir efter tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r k\xc3\xb6nsmogna._NEWLINE_Honan fodrar lyan med torra v\xc3\xa4xtdelar f\xc3\xb6re ungarnas f\xc3\xb6delse. Ungarnas uppfostring sk\xc3\xb6tas fr\xc3\xa4mst av honan. Ibland syns hannar tillsammans med en hona och hennes ungar.\n_START_SECTION_\nHot\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund av att djurets p\xc3\xa4ls anses som v\xc3\xa4rdefull blev den tidigare jagad. I n\xc3\xa5gra delar av utbredningsomr\xc3\xa5det minskade best\xc3\xa5ndet tydligt. I New England och Michigan r\xc3\xa4knades arten tidvis som utd\xc3\xb6d men idag finns \xc3\xa5ter amerikanska m\xc3\xa5rdar d\xc3\xa4r. I olika regioner finns skyddszoner f\xc3\xb6r arten som allm\xc3\xa4nt inte r\xc3\xa4knas till de hotade arterna. Det beror v\xc3\xa4sentligen p\xc3\xa5 det stora best\xc3\xa5ndet i Kanada.'