b'\n_START_ARTICLE_\nFrenologi\n_START_PARAGRAPH_\nFrenologi (av grekiska \xcf\x86\xcf\x81\xce\xae\xce\xbd (fr\xc4\x93n), sinne, sj\xc3\xa4lsf\xc3\xb6rm\xc3\xb6genheter, och \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 (l\xc3\xb3gos), l\xc3\xa4ra) \xc3\xa4r l\xc3\xa4ran att mentala f\xc3\xb6rm\xc3\xa5gor,beg\xc3\xa4r och l\xc3\xa4ggningar \xc3\xa4r lokaliserade till s.k. organ i hj\xc3\xa4rnan. Storlek och relation mellan organens antogs g\xc3\xa5 att utl\xc3\xa4sa p\xc3\xa5 kraniets utsida, d\xc3\xa4rmed kunde personens "inre" g\xc3\xa5 att avg\xc3\xb6ra. Frenologin uppkom vid sekelskiftet 1800 och gjorde d\xc3\xa5 anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 att vara en vetenskap, men kom redan under 1800-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft att kritiseras och var allm\xc3\xa4nt betraktad som pseudovetenskap mot slutet av \xc3\xa5rhundradet.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av 1700-talet upptr\xc3\xa4dde Franz Joseph Gall med l\xc3\xa4ran att olika "sj\xc3\xa4lsf\xc3\xb6rm\xc3\xb6genheter" och sj\xc3\xa4lsegenskaper \xc3\xa4r lokaliserade till olika delar av hj\xc3\xa4rnans yta. Ju mer utpr\xc3\xa4glad en dylik egenskap \xc3\xa4r, desto mer utvecklat \xc3\xa4r det motsvarande hj\xc3\xa4rnomr\xc3\xa5det, vilket \xc3\xa5ter ger sig till k\xc3\xa4nna genom en motsvarande upph\xc3\xb6jning p\xc3\xa5 skallens yttre yta. Av skallens yttre form skulle man s\xc3\xa5ledes kunna sluta sig till personens karakt\xc3\xa4r. _NEWLINE_Gall kallade sin l\xc3\xa4ra kranioskopi. Hans v\xc3\xa4n och medhj\xc3\xa4lpare Johann Spurzheim inf\xc3\xb6rde namnet frenologi. L\xc3\xa4ran utbreddes av h\xc3\xa4ngivna l\xc3\xa4rjungar, men m\xc3\xb6tte \xc3\xa4ven motst\xc3\xa5nd. Vad som i synnerhet st\xc3\xb6tte den tidens t\xc3\xa4nkande m\xc3\xa4nniskor var Galls uppdelning av sj\xc3\xa4len i ett antal "f\xc3\xb6rm\xc3\xb6genheter" eller "sinnen" som fortplantning, v\xc3\xa4nskap, moral, list, f\xc3\xa4rguppfattning, metafysik, skaldskap, godmodighet, gudsfruktan och s\xc3\xa5 vidare - totalt 27 olika egenskaper. Spurzheim lade senare till 8 nya och senare efterf\xc3\xb6ljare ut\xc3\xb6kade listan ytterligare.\n_START_SECTION_\nLokalisering och kritik\n_START_PARAGRAPH_\nEtt bra exempel p\xc3\xa5 hur en viss egenskap lokaliserades \xc3\xa4r att som skolyngling tyckte sig Gall ha m\xc3\xa4rkt, att de kamrater, som utm\xc3\xa4rkte sig f\xc3\xb6r gott ordminne, hade utst\xc3\xa5ende \xc3\xb6gon, varf\xc3\xb6r han placerade denna egenskap till den del av hj\xc3\xa4rnan, som ligger ovan och bakom \xc3\xb6gonh\xc3\xa5lorna. Denna del av frenologin kan dock l\xc3\xa4tt motbevisas genom att betrakta en genoms\xc3\xa5gad skalle._NEWLINE_Man kommer d\xc3\xa5 att finna att upph\xc3\xb6jningar p\xc3\xa5 yttre ytan inte motsvaras av f\xc3\xb6rdjupningar p\xc3\xa5 insidan, som m\xc3\xb6jligen kunde l\xc3\xa4mna plats f\xc3\xb6r s\xc3\xa4rskilt utvecklade hj\xc3\xa4rnpartier. Det tycks dock vara just l\xc3\xa4ran om "genikn\xc3\xb6larna" som segast h\xc3\xa5llit sig kvar hos allm\xc3\xa4nheten, l\xc3\xa5ngt sedan frenologin inom vetenskapen f\xc3\xb6rlorat all betydelse.\n_START_SECTION_\nBetydelse f\xc3\xb6r forskning\n_START_PARAGRAPH_\nFrenologin har haft betydelse f\xc3\xb6r hj\xc3\xa4rnfysiologins utveckling, d\xc3\xa5 Galls l\xc3\xa4ra bland annat riktade forskarnas uppm\xc3\xa4rksamhet p\xc3\xa5 hj\xc3\xa4rnan, som blev f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r experimentella unders\xc3\xb6kningar. S\xc3\xa4rskilt bekanta \xc3\xa4r de arbeten, som Galls motst\xc3\xa5ndare Pierre Flourens utf\xc3\xb6rde. Gall var visserligen ej den f\xc3\xb6rste som uttalade id\xc3\xa9n om hj\xc3\xa4rnan och s\xc3\xa4rskilt hj\xc3\xa4rnbarken s\xc3\xa5som centrum f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lsverksamheten, men han h\xc3\xb6r dock till dem som mest energiskt framf\xc3\xb6rt denna \xc3\xa5sikt._NEWLINE_Galls id\xc3\xa9 att indela hj\xc3\xa4rnan i omr\xc3\xa5den motsvarande vissa egenskaper var visserligen helt tagen ur luften, men p\xc3\xa5minner \xc3\xa4nd\xc3\xa5 om den moderna synen p\xc3\xa5 hj\xc3\xa4rnan med dess olika centra f\xc3\xb6r olika sinnen._NEWLINE_Frenologin \xc3\xa4r till sin natur en materialistisk teori. Det betyder att l\xc3\xa4ran reducerar sj\xc3\xa4len till en funktion av hj\xc3\xa4rnan, d\xc3\xa4rmed bryter frenologin med de vid tiden utbredda religi\xc3\xb6sa f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningarna om en sj\xc3\xa4l. Detta var n\xc3\xa5got som frenologin kritiserades f\xc3\xb6r. Samtida forskare har pekat p\xc3\xa5 att frenologin, likt Darwins evolutionsteori, var en bidragande orsak till sekulariseringsprocessen.\n_START_SECTION_\nAnh\xc3\xa4ngare\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet hade frenologin m\xc3\xa5nga anh\xc3\xa4ngare. Britten George Combe spred den med skrifter och med f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningsturn\xc3\xa9er i Storbritannien, Tyskland och Nordamerika. En svensk anh\xc3\xa4ngare var Gustaf Magnus Schwartz. Den ber\xc3\xb6mde polarforskaren och ballongfararen S. A. Andr\xc3\xa9e bek\xc3\xa4nde sig till frenologin och konstruerade 1876 ett frenologiskt m\xc3\xa4tverktyg som sedan 1942 \xc3\xa4r en del av Tekniska museets samlingar. En sen anh\xc3\xa4ngare av frenologin i Sverige var Sten Fr\xc3\xb6din, som under n\xc3\xa5gra decennier \xc3\xa5kte omkring praktiserade l\xc3\xa4ran.'