b'\n_START_ARTICLE_\nAndamankricka\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nAndamankrickan \xc3\xa4r en relativt liten brun and. Huvudet \xc3\xa4r brunsvart med tydliga vita f\xc3\xa4lt p\xc3\xa5 hakan och runt \xc3\xb6gat. Vita spetsar p\xc3\xa5 de yttre armpennorna formar en vit kant nedanf\xc3\xb6r vingspegeln. Den liknande sundakrickan saknar det vita b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 huvudet och vingspegeln, men har en uppsvullen panna, vilket andamankrickan aldrig visar.\n_START_SECTION_\nUtbredning och levnadss\xc3\xa4tt\n_START_PARAGRAPH_\nAndamankricka f\xc3\xb6rekommer endast i Bengaliska viken i den indiska \xc3\xb6gruppen Andaman\xc3\xb6arna samt p\xc3\xa5 Great Coco Island som tillh\xc3\xb6r Burma. Den \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4kt med sundakricka (Anas gibberifrons) och gr\xc3\xa5kricka (Anas gracilis). Tidigare behandlades de som samma art, Anas gibberifrons, och vissa g\xc3\xb6r det fortfarande. \xc3\x84ven madagaskarkrickan (Anas bernieri) tros vara n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4kt.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5geln bebor \xc3\xa5ar, dammar, laguner, risf\xc3\xa4lt samt b\xc3\xa5de s\xc3\xb6tvattens- och br\xc3\xa4ckvattenstr\xc3\xa4sk. Den lever nomadiskt och ses \xc3\xa4ven ute till havs. Oftast upptr\xc3\xa4der andamankrickan i flockar om 20-30 individer och f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker nattetid; dagtid vilar den i mangrovetr\xc3\xa4d eller p\xc3\xa5 klippor exponerade under l\xc3\xa5gt tidvatten._NEWLINE_Arten h\xc3\xa4ckar fr\xc3\xa5n juli till oktober och har sina bon i vassf\xc3\xa4lt. I boet som \xc3\xa4r gjort av gr\xc3\xa4s l\xc3\xa4ggs nio \xc3\xa4gg. Tidigare trodde man att den h\xc3\xa4ckade i tr\xc3\xa4dh\xc3\xa5l, men sentida studier hittade inga tecken p\xc3\xa5 detta. De lever huvudsakligen av mollusker och leddjur.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4rldspopulationen tros vara \xc3\xb6ver 1.000 individer, medan antalet vuxna individer antas vara under 1000. Den visar inga tecken p\xc3\xa5 att minska i antal, snarare tv\xc3\xa4rtom. Med tanke p\xc3\xa5 den begr\xc3\xa4nsade populationen kategoriserar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN den som s\xc3\xa5rbar, men noterar att med ny data kan den komma att flyttas till en l\xc3\xa4gre hotkategori. M\xc3\xb6jliga hot \xc3\xa4r m\xc3\xa4nsklig p\xc3\xa5verkan genom bland annat fiske och jakt. V\xc3\xa4ldigt lite av dess levnadsmilj\xc3\xb6 \xc3\xa4r skyddad och de st\xc3\xb6rsta flockarna har setts i de omr\xc3\xa5den som \xc3\xa4r minst p\xc3\xa5verkade av m\xc3\xa4nniskan.'