b'\n_START_ARTICLE_\nAmerikanska revolutionen\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dIngen beskattning utan representation\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nVid 1763 innehade Storbritannien omfattande besittningar i Nordamerika. F\xc3\xb6rutom de tretton kolonierna styrdes tjugotv\xc3\xa5 mindre kolonier direkt av kungliga guvern\xc3\xb6rer. Segern i sju\xc3\xa5rskriget hade givit Storbritannien Nya Frankrike (Kanada), Spanska Florida och ursprungsbefolkningens landomr\xc3\xa5den \xc3\xb6ster om floden Mississippi. \xc3\x85r 1765 ans\xc3\xa5g sig kolonisterna fortfarande som lojala unders\xc3\xa5tar till den brittiska kronan, med samma historiska r\xc3\xa4ttigheter och skyldigheter som unders\xc3\xa5tar i Storbritannien._NEWLINE_Den brittiska regeringen besl\xc3\xb6t att beskatta sina amerikanska besittningar, i f\xc3\xb6rsta hand f\xc3\xb6r att bidra till att betala f\xc3\xb6r dess f\xc3\xb6rsvar av Nordamerika mot fransm\xc3\xa4nnen under sju\xc3\xa5rskriget. Problemet f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga amerikanska kolonister var inte att skatterna var h\xc3\xb6ga, utan att kolonierna inte konsulterades om de nya skatterna, d\xc3\xa5 de inte hade representation i parlamentet. Frasen \xe2\x80\x9dNo Taxation without Representation\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dingen beskattning utan representation\xe2\x80\x9d) blev popul\xc3\xa4r i m\xc3\xa5nga amerikanska kretsar. London h\xc3\xa4vdade att amerikanerna representerades \xe2\x80\x9dvirtually\xe2\x80\x9d, men de flesta amerikaner f\xc3\xb6rkastade teorin att m\xc3\xa4n i London, som inte visste n\xc3\xa5gonting om deras behov och f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden, kunde representera dem._NEWLINE_I teorin reglerade Storbritannien redan koloniernas ekonomier genom navigationsakterna enligt merkantilismens l\xc3\xa4ror, som sade att vad som helst som gynnade imperiet (och missgynnade andra imperier) var bra politik. Man hade l\xc3\xa4nge tolererat att dessa lagar i stor utstr\xc3\xa4ckning inte \xc3\xa5tlyddes. Nu blev det praxis att till\xc3\xa4mpa lagarna strikt genom icke tidsbegr\xc3\xa4nsade husrannsakningsorder. \xc3\x85r 1761 h\xc3\xa4vdade James Otis, en advokat fr\xc3\xa5n Massachusetts, att dessa f\xc3\xb6reskrifter br\xc3\xb6t mot kolonisternas konstitutionella r\xc3\xa4ttigheter. Han f\xc3\xb6rlorade m\xc3\xa5let, men John Adams skrev senare \xe2\x80\x9dden amerikanska sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten f\xc3\xb6ddes d\xc3\xa5 och d\xc3\xa4r.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xc3\x85r 1762 drev Patrick Henry Virginias sak i ett fall d\xc3\xa4r legislaturen i Virginia hade antagit en lag och kungen lade in sitt veto mot den. Henry h\xc3\xa4vdade \xe2\x80\x9datt en kung, genom att f\xc3\xb6rbjuda akter av denna v\xc3\xa4lg\xc3\xb6rande natur, fr\xc3\xa5n att ha varit sin folks fader, urartade till en tyrann och f\xc3\xb6rlorar all r\xc3\xa4tt till sina unders\xc3\xa5tars lydnad.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\n1765: Stamp Act f\xc3\xb6renar kolonierna i protest\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1764 antog det brittiska parlamentet Sugar Act och Currency Act, som ytterligare retade kolonisterna. Protesterna ledde till ett kraftfullt nytt vapen, systematisk bojkott av brittiska varor. Britterna provocerade kolonisterna \xc3\xa4nnu mer samma \xc3\xa5r genom att \xc3\xa4ven anta Quartering Act, som innebar att brittiska soldater skulle inkvarteras av de boende i vissa omr\xc3\xa5den. 1765 \xc3\xa5rs st\xc3\xa4mpellag blev den f\xc3\xb6rsta direkta skatten som togs ut av parlamentet fr\xc3\xa5n kolonierna. Alla tidningar, almanackor, pamfletter och officiella dokument \xe2\x80\x93 till och med kortlekar \xe2\x80\x93 m\xc3\xa5ste ha m\xc3\xa4rket. Alla 13 kolonier protesterade kraftfullt och popul\xc3\xa4ra ledare som Patrick Henry i Virginia och James Otis i Massachusetts samlade folket till motst\xc3\xa5nd. En hemlig grupp, \xe2\x80\x9dFrihetens s\xc3\xb6ner\xe2\x80\x9d (Sons of Liberty), bildades i m\xc3\xa5nga st\xc3\xa4der och hotade med v\xc3\xa5ld om n\xc3\xa5gon s\xc3\xa5lde st\xc3\xa4mplarna, med effekten att ingen gjorde det. I Boston br\xc3\xa4nde Frihetens s\xc3\xb6ner viceamiralitetsdomstolens handlingar och plundrade chefsdomaren Thomas Hutchinsons eleganta hem. Flera legislaturer uppmanade till gemensam handling, och nio kolonier skickade delegater till Stamp Act Congress i New York i oktober 1765. Moderata delegater under ledning av John Dickinson skrev en \xe2\x80\x9dDeclaration of Rights and Grievances\xe2\x80\x9d som sade att skatter som antagits utan representation kr\xc3\xa4nkte gamla r\xc3\xa4ttigheter. En ekonomisk bojkott mot brittiska varor understr\xc3\xb6k argumentet. Importerna till kolonierna minskade fr\xc3\xa5n 2\xc2\xa0250\xc2\xa0000 pund \xc3\xa5r 1764 till 1\xc2\xa0944\xc2\xa0000 pund \xc3\xa5r 1765. I London kom Rockinghams regering till makten och parlamentet debatterade huruvida st\xc3\xa4mpelskatten skulle avskaffas eller genomdrivas med en arm\xc3\xa9. Benjamin Franklin f\xc3\xb6rde v\xc3\xa4ltaligt amerikanernas talan, f\xc3\xb6rklarade att kolonierna hade f\xc3\xb6rlorat mycket i mantal, pengar och blod f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsvara imperiet i en serie krig mot fransm\xc3\xa4nnen och indianerna, och att ytterligare skatter f\xc3\xb6r att betala f\xc3\xb6r dessa krig var or\xc3\xa4tt och kunde frambringa ett uppror. Parlamentet gick med p\xc3\xa5 detta och avskaffade skatten, men i en \xe2\x80\x9dDeclaratory Act\xe2\x80\x9d i mars 1766 insisterade det att parlamentet beh\xc3\xb6ll fullst\xc3\xa4ndig makt att stifta lagar f\xc3\xb6r kolonierna \xe2\x80\x9dunder alla omst\xc3\xa4ndigheter \xc3\xb6verhuvudtaget.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nProtesterna i Boston\n_START_PARAGRAPH_\nI Boston den 5 mars 1770 samlades en stor folkmassa runt en grupp brittiska soldater. Folkmassan blev mer och mer hotfull och kastade sn\xc3\xb6bollar och avfall mot soldaterna. I f\xc3\xb6rvirringen sk\xc3\xb6t alla utom en soldat in i folkmassan. Elva personer blev tr\xc3\xa4ffade. Fem av dem dog av sina skador._NEWLINE_H\xc3\xa4ndelsen kom snabbt att kallas Bostonmassakern. \xc3\x96verdrivna och vitt spridda beskrivningar av massakern b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4nda k\xc3\xa4nslorna i kolonierna mot britterna. H\xc3\xa4ndelsen p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade ocks\xc3\xa5 en ned\xc3\xa5tg\xc3\xa5ende spiral i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan Storbritannien och kolonierna, s\xc3\xa4rskilt Massachusetts._NEWLINE_\xc3\x85r 1767 hade den brittiska regeringen antagit Townshend Acts, som p\xc3\xa5lade en skatt p\xc3\xa5 ett antal v\xc3\xa4sentliga varor inklusive papper, glas och te. Kolonister som f\xc3\xb6rargades av skatteh\xc3\xb6jningen organiserade en bojkott mot brittiska varor. Den 16 december 1773 gick en grupp m\xc3\xa4n ledda av Samuel Adams f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dda till mohawker ombord p\xc3\xa5 brittiska tehandlares skepp och dumpade te till ett v\xc3\xa4rde av uppskattningsvis 18\xc2\xa0000 pund i hamnen. Denna h\xc3\xa4ndelse blev k\xc3\xa4nd som Tebjudningen i Boston och \xc3\xa4r fortfarande en betydelsefull del av USA:s patriotiska tradition, trots det faktum att orsaken var en s\xc3\xa4nkning av avgiften (fr\xc3\xa5n en shilling till 3 pence) och inte en h\xc3\xb6jning._NEWLINE_Den brittiska regeringen svarade genom att anta flera akter som kom att bli k\xc3\xa4nda som Intolerable Acts och bland annat inbegrep st\xc3\xa4ngning av Bostons hamn tills kolonin identifierade de tehandlare vilkas varor hade blivit f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda. Dessa \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder v\xc3\xa4nde st\xc3\xa4mningarna i kolonierna ytterligare mot britterna.\n_START_SECTION_\nLiberalism och republikanism\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Lockes id\xc3\xa9er om liberalism hade stort inflytande p\xc3\xa5 de politiska sinnena bakom revolutionen. Exempelvis antydde hans teori om \xe2\x80\x9dsamh\xc3\xa4llskontraktet\xe2\x80\x9d att folket har en naturlig r\xc3\xa4tt att st\xc3\xb6rta sina h\xc3\xa4rskare om dessa kr\xc3\xa4nker engelsm\xc3\xa4nnens historiska r\xc3\xa4ttigheter. Historikerna har hittat f\xc3\xa5 sp\xc3\xa5r av inflytande fr\xc3\xa5n Jean-Jacques Rousseau i Amerika. Vad g\xc3\xa4ller delstaternas och federationens grundlagar anv\xc3\xa4nde amerikanerna Montesquieus analys av den idealiskt \xe2\x80\x9dbalanserade\xe2\x80\x9d brittiska konstitutionen._NEWLINE_En motiverande styrka bakom revolutionen var amerikanernas anammande av en politisk ideologi kallad \xe2\x80\x9drepublikanism\xe2\x80\x9d, som var dominerande i kolonierna vid \xc3\xa5r 1775. \xe2\x80\x9dLandspartiet\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dCountry Party\xe2\x80\x9d) i Storbritannien, vars kritik mot den brittiska regeringen betonade att korruption skulle fruktas, influerade amerikanska politiker. Kolonisterna f\xc3\xb6rknippade \xe2\x80\x9dhovet\xe2\x80\x9d med lyx och \xc3\xa4rvd aristokrati, vilket amerikanerna i \xc3\xb6kande utstr\xc3\xa4ckning f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mde. Korruption var det st\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6jliga onda, och den medborgerliga dygden kr\xc3\xa4vde att man satte sin medborgerliga plikt framf\xc3\xb6r sina personliga beg\xc3\xa4r. M\xc3\xa4n hade en medborgerlig plikt att k\xc3\xa4mpa f\xc3\xb6r sitt land. F\xc3\xb6r kvinnor blev idealet \xe2\x80\x9drepublikanskt moderskap\xe2\x80\x9d, som exemplifierades av Abigail Adams och Mercy Otis Warren; Den republikanska kvinnans fr\xc3\xa4msta plikt var att inplantera republikanska v\xc3\xa4rden i sina barn och att undvika lyx och uppvisning. \xe2\x80\x9dGrundlagsf\xc3\xa4derna\xe2\x80\x9d var starka f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r republikanism, s\xc3\xa4rskilt Samuel Adams, Patrick Henry, Thomas Paine, Benjamin Franklin, George Washington, Thomas Jefferson och John Adams.\n_START_SECTION_\nLanddispyt i v\xc3\xa4ster\n_START_PARAGRAPH_\nDen kungliga proklamationen fr\xc3\xa5n 1763 begr\xc3\xa4nsade amerikanernas r\xc3\xb6relser \xc3\xb6ver Appalacherna. Trots detta fortsatte grupper av kolonister att flytta v\xc3\xa4sterut. Proklamationen modifierades snart och var inte l\xc3\xa4ngre ett hinder mot kolonisering, men att den promulgerades och det faktum att den hade skrivits utan att amerikanerna blivit konsulterade f\xc3\xb6rargade kolonisterna. Quebecakten fr\xc3\xa5n 1774 utvidgade Quebecs gr\xc3\xa4nser till Ohiofloden, och st\xc3\xa4ngde ute de 13 koloniernas anspr\xc3\xa5k. Vid denna tidpunkt hade dock amerikanerna liten respekt f\xc3\xb6r nya lagar fr\xc3\xa5n London. De tr\xc3\xa4nade sina miliser och organiserade sig f\xc3\xb6r krig.\n_START_SECTION_\nKriser 1772\xe2\x80\x931775\n_START_PARAGRAPH_\nDet fanns m\xc3\xa5nga orsaker till den amerikanska revolutionen, men det var en serie specifika h\xc3\xa4ndelser som slutligen utl\xc3\xb6ste krigsutbrottet. I juni 1772 br\xc3\xa4nde amerikanska patrioter ett brittiskt tullfartyg, skonaren HMS Gaspee, som anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att genomdriva impopul\xc3\xa4ra handelsrestriktioner. Kort d\xc3\xa4refter rapporterade guvern\xc3\xb6r Thomas Hutchinson av Massachusetts att han och de kungliga domarna skulle avl\xc3\xb6nas direkt fr\xc3\xa5n London, och d\xc3\xa4rmed f\xc3\xb6rbig\xc3\xa5 den koloniala legislaturen. I slutet av 1772 b\xc3\xb6rjade Samuel Adams bilda nya korrespondenskommitt\xc3\xa9er (Committees of Correspondence) som skulle sammanl\xc3\xa4nka patrioter i alla tretton kolonier och efterhand utg\xc3\xb6ra ramverket till en rebellregering. I b\xc3\xb6rjan av 1773 uppr\xc3\xa4ttade Virginia, den st\xc3\xb6rsta kolonin, sin korrespondenskommitt\xc3\xa9, d\xc3\xa4r Patrick Henry och Thomas Jefferson ingick._NEWLINE_\xe2\x80\x9dIntolerable Acts\xe2\x80\x9d, som de ben\xc3\xa4mndes av kolonisterna, bestod av fyra lagar som stiftades av det brittiska parlamentet. Den f\xc3\xb6rsta var Massachusetts Government Act, som f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade Massachusetts statuter och inf\xc3\xb6rde restriktioner f\xc3\xb6r ortsm\xc3\xb6ten. Den andra lagen, Administration of Justice Act, best\xc3\xa4mde att alla brittiska soldater som skulle st\xc3\xa4llas inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta skulle bli \xc3\xa5talade i Storbritannien, inte i kolonierna. Den tredje lagen var Boston Port Act, som st\xc3\xa4ngde Bostons hamn tills britterna hade blivit kompenserade f\xc3\xb6r det te som f\xc3\xb6rlorats vid Tebjudningen i Boston (britterna fick aldrig n\xc3\xa5gon s\xc3\xa5dan betalning). Den fj\xc3\xa4rde lagen, Quartering Act, 1774, till\xc3\xa4t guvern\xc3\xb6rer att husera brittiska trupper i obebodda byggnader. Den f\xc3\xb6rsta kontinentala kongressen gav sitt st\xc3\xb6d till Suffolk Resolves, som f\xc3\xb6rklarade att Intolerable Acts var of\xc3\xb6renliga med konstitutionen, uppmanade folket att bilda miliser och Massachussetts att bilda en patriotisk regering._NEWLINE_Som svar p\xc3\xa5 i f\xc3\xb6rsta hand Massachusetts Government Act bildade folket i Worcester en bev\xc3\xa4pnad postering framf\xc3\xb6r det lokala tingshuset och v\xc3\xa4grade att l\xc3\xa5ta brittiska magistrater komma in. Liknande h\xc3\xa4ndelser skedde snart \xc3\xb6ver hela kolonin. Brittiska trupper skickades fr\xc3\xa5n England, men n\xc3\xa4r de v\xc3\xa4l anl\xc3\xa4nde hade hela kolonin Massachusetts, med undantag f\xc3\xb6r den tungt militariserade staden Boston, frigjort sig fr\xc3\xa5n brittisk kontroll \xc3\xb6ver lokala angel\xc3\xa4genheter.\n_START_SECTION_\nStrider b\xc3\xb6rjar i Lexington 1775\n_START_PARAGRAPH_\nSlagen vid Lexington och Concord utk\xc3\xa4mpades 19 april 1775, d\xc3\xa5 britterna skickade ett regemente f\xc3\xb6r att konfiskera vapen och arrestera revolution\xc3\xa4rer i Concord. P\xc3\xa5 sin v\xc3\xa4g mot Concord m\xc3\xb6tte de milism\xc3\xa4n vid Lexington och eldstrider uppstod. De amerikanska styrkorna drog sig snart tillbaka och de brittiska soldaterna kunde forts\xc3\xa4tta sin marsch mot Concord. V\xc3\xa4l p\xc3\xa5 plats i Concord uppt\xc3\xa4ckte de att vapnen de skulle konfiskera redan g\xc3\xb6mts undan av revolution\xc3\xa4rerna samt att rebellstyrkor fanns i staden. Britterna inledde ett \xc3\xa5tert\xc3\xa5g till Boston men f\xc3\xb6rlorade m\xc3\xa5nga soldater i ett flertal bakh\xc3\xa5ll l\xc3\xa4ngs med v\xc3\xa4gen. Det var de f\xc3\xb6rsta striderna i amerikanska frihetskriget, och nyheterna v\xc3\xa4ckte omedelbart de 13 kolonierna att ta ut sina miliser och skicka trupper f\xc3\xb6r att bel\xc3\xa4gra Boston. Slaget vid Bunker Hill f\xc3\xb6ljde den 17 juni 1775. Under 1776 tvingade amerikanerna med George Washington som bef\xc3\xa4lhavare britterna att evakuera Boston. Patrioterna hade kontrollen \xc3\xb6verallt i de 13 kolonierna och var redo att utropa sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet. Det fanns fortfarande m\xc3\xa5nga lojalister, men vid juli 1776 hade de inte l\xc3\xa4ngre kontrollen n\xc3\xa5gonstans och alla brittiska kungliga \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n hade flytt._NEWLINE_Den andra kontinentala kongressen samlades 1775, efter att kriget hade b\xc3\xb6rjat. Kongressen bildade den kontinentala arm\xc3\xa9n och utstr\xc3\xa4ckte olivkvistpetitionen till kronan som ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till f\xc3\xb6rsoning. Kung Georg III v\xc3\xa4grade ta emot den, och utf\xc3\xa4rdade ist\xc3\xa4llet Proclamation of Rebellion, som kr\xc3\xa4vde handling mot \xe2\x80\x9df\xc3\xb6rr\xc3\xa4darna.\xe2\x80\x9d Det blev inga f\xc3\xb6rhandlingar \xc3\xb6ver huvud taget f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n 1783.\n_START_SECTION_\nKlasskillnader bland patrioterna\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriker som J. Franklin Jameson i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet analyserade patrioternas klasstillh\xc3\xb6righet f\xc3\xb6r att leta efter bevis f\xc3\xb6r att det fanns en klasskonflikt inom revolutionen. Under de senaste 50 \xc3\xa5ren har historikerna till stor del \xc3\xb6vergivit den tolkningen, och ist\xc3\xa4llet betonat den h\xc3\xb6ga niv\xc3\xa5n av ideologisk enighet. Precis som det fanns rika och fattiga lojalister var patrioterna en blandad skara, av vilka de rikare och mer v\xc3\xa4lutbildade i st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning blev officerare i arm\xc3\xa9n. De ideologiska kraven kom alltid f\xc3\xb6rst: patrioterna s\xc3\xa5g sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet som ett s\xc3\xa4tt att frig\xc3\xb6ra sig fr\xc3\xa5n brittiskt f\xc3\xb6rtryck och beskattning och, framf\xc3\xb6r allt, h\xc3\xa4vda vad de ans\xc3\xa5g var deras r\xc3\xa4ttigheter. De flesta sj\xc3\xa4lv\xc3\xa4gande b\xc3\xb6nder, hantverkare och sm\xc3\xa5handlare ansl\xc3\xb6t sig ocks\xc3\xa5 till patrioterna och kr\xc3\xa4vde st\xc3\xb6rre politisk j\xc3\xa4mlikhet. De var s\xc3\xa4rskilt framg\xc3\xa5ngsrika i Pennsylvania och mindre i New England, d\xc3\xa4r John Adams attackerade Thomas Paines Common Sense f\xc3\xb6r de \xe2\x80\x9dabsurda demokratiska uppfattningar\xe2\x80\x9d som den f\xc3\xb6reslog.\n_START_SECTION_\nKvinnor\n_START_PARAGRAPH_\nAlla sorters kvinnor bidrog till den amerikanska revolutionen p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga olika s\xc3\xa4tt. Liksom m\xc3\xa4nnen deltog kvinnorna p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor i kriget. Bland kvinnorna var angloamerikaner, afroamerikaner och indianer ocks\xc3\xa5 delade mellan patrioter och lojalister._NEWLINE_Den formella revolution\xc3\xa4ra politiken inkluderade inte kvinnor, men vanliga beteenden i hemmet blev laddade med politisk betydelse eftersom whigkvinnor m\xc3\xb6tte ett krig som genomsyrade alla aspekter av politiken och hemlivet. Patriotiska kvinnor deltog genom att bojkotta brittiska varor, spionera p\xc3\xa5 britterna, f\xc3\xb6lja efter arm\xc3\xa9er n\xc3\xa4r de marscherade, tv\xc3\xa4tta och laga mat \xc3\xa5t och sk\xc3\xb6ta om soldater, leverera hemliga meddelanden, samt strida f\xc3\xb6rkl\xc3\xa4dda till m\xc3\xa4n. Framf\xc3\xb6r allt fortsatte de jordbruksarbetet hemma f\xc3\xb6r att livn\xc3\xa4ra arm\xc3\xa9erna och sina familjer._NEWLINE_Bojkotten av brittiska varor involverade amerikanska kvinnors villiga medverkan. De varor som bojkottades var till stor del hush\xc3\xa5llsvaror som te och tyg. Kvinnorna var d\xc3\xa5 de som ofta blev tvungna \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till att spinna och v\xc3\xa4va, vilket var hantverk som kommit ur bruk. \xc3\x85r 1769 framst\xc3\xa4llde kvinnorna i Boston 40\xc2\xa0000 h\xc3\xa4rvor garn och 180 kvinnor i Middletown, Massachusetts, v\xc3\xa4vde 18\xc2\xa0765 meter tyg.\n_START_SECTION_\nBritterna \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder 1776\xe2\x80\x931777\n_START_PARAGRAPH_\nBritterna \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde i stort antal i augusti 1776 och tog upp kampen med den nybildade kontinentala arm\xc3\xa9n f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen i revolutionens st\xc3\xb6rsta aktion, slaget vid Long Island. Efter ett tag intog de New York och var n\xc3\xa4ra att ta general Washington till f\xc3\xa5nga. De gjorde staden till sin huvudsakliga politiska och milit\xc3\xa4ra bas, och h\xc3\xb6ll den till 1783. De h\xc3\xb6ll ocks\xc3\xa5 New Jersey, men Washington korsade Delawarefloden till New Jersey i en \xc3\xb6verraskningsattack och besegrade brittiska arm\xc3\xa9er i slaget vid Trenton och slaget vid Princeton. D\xc3\xa4rmed \xc3\xa5terupplivade han patrioternas sak och \xc3\xa5tertog New Jersey. \xc3\x85r 1777 inledde britterna tv\xc3\xa5 okoordinerade attacker. Den arm\xc3\xa9 som var baserad i New York besegrade Washington och intog den nationella huvudstaden Philadelphia. Samtidigt invaderade en andra arm\xc3\xa9 fr\xc3\xa5n Kanada med m\xc3\xa5let att sk\xc3\xa4ra av New England. Den f\xc3\xa5ngades intogs vid Saratoga, New York, i oktober 1777. Segern gav uppmuntran till fransm\xc3\xa4nnen att officiellt ge sig in i kriget. Benjamin Franklin framf\xc3\xb6rhandlade en permanent milit\xc3\xa4r allians i b\xc3\xb6rjan av 1778. Senare blev Spanien (1779) och Nederl\xc3\xa4nderna allierade till Frankrike, vilket tvingade Storbritannien att ensamt utan n\xc3\xa5gra betydande allierade utk\xc3\xa4mpa ett st\xc3\xb6rre krig och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka ta sig igenom en samordnad blockad av Atlanten. Den amerikanska krigssk\xc3\xa5deplatsen blev d\xc3\xa4rmed bara en front i Storbritanniens krig._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund av alliansen och den allt v\xc3\xa4rre milit\xc3\xa4ra situationen evakuerade den brittiske bef\xc3\xa4lhavaren sir Henry Clinton Philadelphia f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa4rka New York. General Washington f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte genskjuta retr\xc3\xa4tten, vilket ledde till slaget vid Monmouth, det sista st\xc3\xb6rre slaget som utk\xc3\xa4mpades i nordstaterna. Efter en sammandrabbning som inte ledde till n\xc3\xa5got avg\xc3\xb6rande gjorde britterna framg\xc3\xa5ngsrikt retr\xc3\xa4tt till New York. Kriget i norr blev d\xc3\xa4refter ett stillest\xc3\xa5nd, d\xc3\xa5 uppm\xc3\xa4rksamheten v\xc3\xa4ndes mot den s\xc3\xb6dra krigssk\xc3\xa5deplatsen.\n_START_SECTION_\nBrittisk attack mot s\xc3\xb6dern 1778\xe2\x80\x931783\n_START_PARAGRAPH_\nI slutet av december 1778 intog britterna Savannah och b\xc3\xb6rjade r\xc3\xb6ra sig norrut in i South Carolina. Norra Georgia besparades ockupation under denna tidsperiod, p\xc3\xa5 grund av patrioternas seger i slaget vid Kettle Creek i Wilkes County, Georgia. Britterna gick vidare till att inta Charleston och uppr\xc3\xa4tta ett n\xc3\xa4tverk av fort i inlandet. De v\xc3\xa4ntade sig att lojalisterna skulle ge sitt st\xc3\xb6d, men inte tillr\xc3\xa4ckligt m\xc3\xa5nga lojalister ansl\xc3\xb6t sig och britterna blev tvungna att under strid ta sig vidare norrut till North Carolina och Virginia, d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade sig att bli r\xc3\xa4ddade av den brittiska flottan. Den flottan besegrades dock av en fransk flotta. Den brittiska arm\xc3\xa9n var f\xc3\xa5ngen i Yorktown, Virginia och utsatt f\xc3\xb6r ett samordnat angrepp fr\xc3\xa5n amerikanska och franska trupper, och i oktober 1781 kapitulerade den. Kung Georg III ville forts\xc3\xa4tta strida, men hans anh\xc3\xa4ngare f\xc3\xb6rlorade kontrollen \xc3\xb6ver parlamentet och kriget tog i praktiken slut._NEWLINE_Ett avslutande sj\xc3\xb6slag utk\xc3\xa4mpades av kapten John Barry och hans manskap fr\xc3\xa5n alliansen mot tre brittiska krigsskepp som f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte ta den kontinentala arm\xc3\xa9ns l\xc3\xb6nesumma den 10 mars 1783 utanf\xc3\xb6r Cape Canaverals kust.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rr\xc3\xa4derifr\xc3\xa5gan\n_START_PARAGRAPH_\nI augusti 1775 f\xc3\xb6rklarade kungen att de amerikaner som var i vapen var f\xc3\xb6rr\xc3\xa4dare mot kronan. Den brittiska regeringen behandlade f\xc3\xb6rst amerikanska f\xc3\xa5ngar som vanliga brottslingar. De kastades i f\xc3\xa4ngelse och f\xc3\xb6rberedelser gjordes f\xc3\xb6r att st\xc3\xa4lla dem inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri. Lord Germain och Lord Sandwich var s\xc3\xa4rskilt ivriga att g\xc3\xb6ra s\xc3\xa5. M\xc3\xa5nga av de som britterna tog som f\xc3\xa5ngar vid Bunker Hill tycks ha v\xc3\xa4ntat sig att bli h\xc3\xa4ngda. Men regeringen tvekade inf\xc3\xb6r att ta n\xc3\xa4sta steg: f\xc3\xb6rr\xc3\xa4derir\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ngar och avr\xc3\xa4ttningar. Det fanns tiotusentals lojalister under amerikansk kontroll som skulle riskera att \xc3\xa5talas f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri av amerikanerna, och britterna byggde mycket av sin strategi p\xc3\xa5 att anv\xc3\xa4nda dessa lojalister. Efter kapitulationen vid Saratoga 1777 fanns tusentals brittiska f\xc3\xa5ngar i amerikanernas h\xc3\xa4nder som i praktiken var gisslan. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r st\xc3\xa4lldes inga amerikanska f\xc3\xa5ngar inf\xc3\xb6r r\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri, och fast\xc3\xa4n de flesta behandlades illa gavs de s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom i praktiken status som krigsf\xc3\xa5ngar. \xc3\x85r 1782 fick de ocks\xc3\xa5 formellt denna status genom ett parlamentsbeslut. Vid slutet av kriget sl\xc3\xa4ppte b\xc3\xa5da sidor sina f\xc3\xa5ngar.\n_START_SECTION_\nFredsf\xc3\xb6rdrag\n_START_PARAGRAPH_\nFredsf\xc3\xb6rdraget med Storbritannien, det s\xc3\xa5 kallade Parisavtalet, gav USA allt land \xc3\xb6ster om Mississippifloden och s\xc3\xb6der om de Stora sj\xc3\xb6arna, f\xc3\xb6rutom Florida. (Den 3 september 1783 ingick Storbritannien ett separat avtal med Spanien som innebar att britterna l\xc3\xa4mnade tillbaka Florida till Spanien.) De ursprungsfolk som bodde i detta omr\xc3\xa5de var inte en part i avtalet och erk\xc3\xa4nde det inte f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n de besegrades milit\xc3\xa4rt av USA. Skiljaktigheter r\xc3\xb6rande gr\xc3\xa4nser och skulder blev inte l\xc3\xb6sta f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n med Jayf\xc3\xb6rdraget 1795.\n_START_SECTION_\nEfter revolutionen\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r fem procent av USA:s inv\xc3\xa5nare blev resultatet ett nederlag som f\xc3\xb6ljdes av utvandring. Ungef\xc3\xa4r 100 000 och kanske s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga som 250 000 lojalister l\xc3\xa4mnade det nybildade landet. De flesta flyttade till de kvarvarande brittiska kolonierna i Nordamerika, s\xc3\xa5som Quebec, Prince Edward Island och Nova Scotia. De nya kolonierna \xc3\x96vre Kanada (nuvarande Ontario) och New Brunswick skapades av Storbritannien f\xc3\xb6r deras skull.\n_START_SECTION_\nInflytande i v\xc3\xa4rlden i \xc3\xb6vrigt\n_START_PARAGRAPH_\nEfter revolutionen blev det m\xc3\xb6jligt att bedriva en genuint demokratisk politik, trots motst\xc3\xa5nd och ogillande fr\xc3\xa5n Federalistpartiet. I staternas nya f\xc3\xb6rfattningar skrev man in r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r folket, och frihet, individens r\xc3\xa4ttigheter, j\xc3\xa4mlikhet och fientlighet mot korruption kom d\xc3\xa4rmed att f\xc3\xa5 st\xc3\xb6d av grundlagen och kom att bli centrala v\xc3\xa4rden f\xc3\xb6r inv\xc3\xa5narna i USA. Man utmanade den gamla ordningen i Europa genom att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tta \xc3\xa4rvd politisk makt och genom den demokratiska id\xc3\xa9n att styret vilar p\xc3\xa5 de styrdas medgivande. Exemplet p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta framg\xc3\xa5ngsrika revolutionen mot ett europeiskt imperium gav en modell f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga andra koloniala folk som ins\xc3\xa5g att de ocks\xc3\xa5 kunde bryta sig loss och bli sj\xc3\xa4lvstyrande nationer._NEWLINE_Marocko blev 1777 det f\xc3\xb6rsta landet som erk\xc3\xa4nde USA:s sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet fr\xc3\xa5n Storbritannien. USA och Marocko skrev under ett v\xc3\xa4nskapsavtal tio \xc3\xa5r senare. Friesland, en av de sju f\xc3\xb6renade provinserna i den Nederl\xc3\xa4ndska republiken var n\xc3\xa4sta att erk\xc3\xa4nna USA:s sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet (den 26 februari 1782, f\xc3\xb6ljt av Nederl\xc3\xa4ndska republikens generalstater den 19 april 1782). John Adams blev USA:s f\xc3\xb6rsta ambassad\xc3\xb6r i Nederl\xc3\xa4nderna._NEWLINE_Den amerikanska revolutionen var den f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa5gen i en serie revolutioner och f\xc3\xb6ljdes av franska revolutionen, haitiska revolutionen och latinamerikanska befrielsekrigen. De revolution\xc3\xa4ra st\xc3\xa4mningarna p\xc3\xa5verkade \xc3\xa4ven Irland, Polsk-litauiska samv\xc3\xa4ldet och Nederl\xc3\xa4nderna._NEWLINE_Revolutionen hade en stark och omedelbar verkan i Storbritannien, Irland, Nederl\xc3\xa4nderna och Frankrike. M\xc3\xa5nga brittiska och irl\xc3\xa4ndska whigs uttalade sitt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r amerikanernas sak. Revolutionen var f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga europ\xc3\xa9er den f\xc3\xb6rsta lektionen i att st\xc3\xb6rta en gammal regim (f\xc3\xb6rutom den holl\xc3\xa4ndska revolten i slutet av 1500-talet, och Storbritannien som hade haft ett inb\xc3\xb6rdeskrig bara drygt hundra \xc3\xa5r tidigare) som senare var aktiva under den franska revolutionens tids\xc3\xa5lder, s\xc3\xa5som Markisen av Lafayette. Den amerikanska sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaringen hade ett visst inflytande p\xc3\xa5 den franska Deklarationen om m\xc3\xa4nniskans och medborgarens r\xc3\xa4ttigheter fr\xc3\xa5n 1789._NEWLINE_Ingenstans hade den amerikanska revolutionen ett mer djupg\xc3\xa5ende inflytande \xc3\xa4n i Latinamerika. Sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskampen d\xc3\xa4r formades av nordamerikanska skrifter och av den f\xc3\xb6rebild som utgjordes av kolonier som faktiskt br\xc3\xb6t sig loss och blomstrade. Historiker har identifierat m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rbindelser med USA:s modell i Latinamerika._NEWLINE_De nordamerikanska staternas nyfunna sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet fr\xc3\xa5n det Brittiska imperiet till\xc3\xa4t att slaveriet fortsatte i USA till 1865, l\xc3\xa5ngt efter att det f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds i alla brittiska kolonier. Den kostade ocks\xc3\xa5 indianerna dyrt. De hade f\xc3\xa5tt beskydd under det brittiska styret, men i det nybildade USA revs deras f\xc3\xb6rdrag upp, deras r\xc3\xa4ttigheter drogs in och slutligen togs deras land ifr\xc3\xa5n dem.\n_START_SECTION_\nTolkningar\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns varierande tolkningar om revolutionens effekt. Vid en \xc3\xa4nde av spektrumet finns den \xc3\xa4ldre synen att den amerikanska revolutionen inte alls var \xe2\x80\x9drevolution\xc3\xa4r\xe2\x80\x9d, att den inte omformade det koloniala samh\xc3\xa4llet radikalt utan bara bytte ut ett avl\xc3\xa4gset styre mot ett lokalt. Ett nyligare syns\xc3\xa4tt som framf\xc3\xb6rts av historiker som Bernard Bailyn, Gordon Wood och Edmund Morgan \xc3\xa4r att den amerikanska revolutionen var en unik och radikal h\xc3\xa4ndelse som \xc3\xa5stadkom djupa f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar och hade en djupg\xc3\xa5ende inverkan p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldspolitiken, grundat p\xc3\xa5 en tilltagande tro p\xc3\xa5 republikanismens principer, s\xc3\xa5som folkens naturliga r\xc3\xa4ttigheter och ett system av lagar som v\xc3\xa4ljs av folket.\n_START_SECTION_\nStatsskuld\n_START_PARAGRAPH_\nStatsskulden efter den amerikanska revolutionen s\xc3\xb6nderf\xc3\xb6ll i tre kategorier. Den f\xc3\xb6rsta var de 11 miljoner dollar som USA var skyldigt utl\xc3\xa4nningar, mestadels skulder till Frankrike. De andra och tredje, ungef\xc3\xa4r 24 miljoner vardera, var skulder som USA:s regering och delstaternas regeringar var skyldiga medborgare som hade s\xc3\xa5lt mat, h\xc3\xa4star och utrustning till de revolution\xc3\xa4ra styrkorna. Kongressen enades om att den nya regeringens makt och auktoritet skulle betala f\xc3\xb6r utlandsskulderna. Det fanns ocks\xc3\xa5 andra skulder som bestod av skuldebrev som utf\xc3\xa4rdades frihetskriget till soldater, k\xc3\xb6pm\xc3\xa4n och b\xc3\xb6nder som accepterade dessa betalningar p\xc3\xa5 villkor att den nya konstitutionen skulle skapa en regering som s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom skulle betala dessa skulder. De enskilda staternas utgifter f\xc3\xb6r kriget uppgick till 114 miljoner dollar, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med centralregeringens 37 miljoner. \xc3\x85r 1790 slog Kongressen ihop staternas skulder med utlandsskulden och den inhemska skulden till en statsskuld som uppgick till 80 miljoner dollar. Alla mottog det nominella v\xc3\xa4rdet f\xc3\xb6r certifikat fr\xc3\xa5n krigstiden, s\xc3\xa5 att den nationella \xc3\xa4ran skulle uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llas och nationell kredit uppr\xc3\xa4ttas.'