b'\n_START_ARTICLE_\nLockrop\n_START_PARAGRAPH_\nLockrop \xc3\xa4r en \xc3\xb6vergripande term f\xc3\xb6r skandinavisk vokal vallmusik med ursprung i f\xc3\xa4bodsdriften. Det \xc3\xa4r en improvisatorisk och ursprungligen funktionell form f\xc3\xb6r musicerande. Lockrop har anv\xc3\xa4nts som arbetsredskap inom f\xc3\xa4bodkulturen - se f\xc3\xa4boddrift - f\xc3\xb6r att locka p\xc3\xa5 boskap och f\xc3\xb6r att kommunicera mellan f\xc3\xa4bodar ute i skogarna. Ett antal dialektala termer har anv\xc3\xa4nts: kulning, k\xc3\xb4lning, kauking, kaukning, hojning, kujning med flera. Termen kulning som h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n Dalarna har under de senaste decennierna blivit den mest k\xc3\xa4nda beteckningen p\xc3\xa5 vallmusikens lockrop. I Norge och i gr\xc3\xa4nstrakterna mellan Sverige och Norge finns ocks\xc3\xa5 beteckningar som lalning eller l\xc3\xa5lning. R\xc3\xb6sttekniken karakteriseras av en kraftig tonansats och vibratofri ton, ibland i extremt h\xc3\xb6gt register, men omfattar ocks\xc3\xa5 rop i tall\xc3\xa4ge.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLockrop \xc3\xa4r i f\xc3\xb6rsta hand funktionell musik och har anv\xc3\xa4nts inom f\xc3\xa4boddrift, dels f\xc3\xb6r att locka p\xc3\xa5 kor, f\xc3\xa5r och getter vid vallning, dels som kommunikation mellan m\xc3\xa4nniskor. Bel\xc3\xa4gg finns fr\xc3\xa5n och med medeltiden och vallmusik anv\xc3\xa4ndes som arbetsredskap in p\xc3\xa5 1900-talet, men regelbundet bruk klingade av under \xc3\xa5rhundradets andra h\xc3\xa4lft. Arbetet med mj\xc3\xb6lkboskap har i Skandinavien fr\xc3\xa4mst h\xc3\xb6rt till kvinnors och barns arbetsomr\xc3\xa5den. D\xc3\xa4rmed \xc3\xa4r lockropen en musikform som fr\xc3\xa4mst har utformats av kvinnliga ut\xc3\xb6vare. I dokumenterat material finns dock \xc3\xa4ven manliga ut\xc3\xb6vare. F\xc3\xa4boddriften till\xc3\xa4mpades norr om en linje fr\xc3\xa5n Bohusl\xc3\xa4n via V\xc3\xa4rmland mot nordost. Anledningen var brist p\xc3\xa5 betesmark n\xc3\xa4ra g\xc3\xa5rdarna, vilket l\xc3\xb6stes genom att boskapen fick beta i skogsomr\xc3\xa5den p\xc3\xa5 ganska stort avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n byn. Kvinnor och barn som vallade boskapen och sk\xc3\xb6tte mj\xc3\xb6lkhanteringen bodde i f\xc3\xa4bodar under sommarm\xc3\xa5naderna. Ropen beh\xc3\xb6vdes f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla samman djurflockarna och f\xc3\xb6r att kommunicera till grannf\xc3\xa4boden n\xc3\xa4r ett djur hade sprungit bort och m\xc3\xa5ste letas upp. Avst\xc3\xa5nden var stora, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utvecklades en r\xc3\xb6stteknik som kan b\xc3\xa4ra upp till flera kilometer, beroende p\xc3\xa5 terr\xc3\xa4ngen._NEWLINE_Lockrop har dokumenterats fr\xc3\xa4mst av Sveriges Radio (Matts Arnberg) och Svenskt visarkiv under perioden 1950-tal till 1980-tal i Dalarna, H\xc3\xa4lsingland, H\xc3\xa4rjedalen, J\xc3\xa4mtland, V\xc3\xa4rmland och \xc3\x85ngermanland. Ett urval s\xc3\xa5dana f\xc3\xa4ltinspelningar finns utgivna p\xc3\xa5 lp och cd - se nedan - och n\xc3\xa5gra finns i str\xc3\xb6mmat format i databasen Inspelningar i Svenskt visarkiv p\xc3\xa5 Musikverkets webbplats.\n_START_SECTION_\nTerminologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xb6vergripande begreppet f\xc3\xb6r den vokala vallmusiken \xc3\xa4r lockrop. Ett antal dialektala termer har anv\xc3\xa4nts: kulning, k\xc3\xb4lning, kauking, kaukning, hojning, kujning med flera. Termen kulning (och verbformen kula) h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n Dalarna och har under de senaste decennierna blivit den mest k\xc3\xa4nda beteckningen p\xc3\xa5 vallmusikens lockrop.  Ben\xc3\xa4mningen kauking eller kaukning, som \xc3\xa4r vanliga i J\xc3\xa4mtland och H\xc3\xa4rjedalen, kommer fr\xc3\xa5n det norska ordet kauke, som betyder "hojta", "ropa" (j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r V\xc3\xa4sterbottniska k\xc7\xabuk\xe2\x80\x99). I ordet finns den urnordiska diftongen au som antingen uttalas med varianterna [k\xc3\xb8uking] och [kouking] (det vil s\xc3\xa4ga inte med diftongering av au), eller diftonguppl\xc3\xb6st som i [k\xc3\xb8king] eller [k\xc3\xa5king]. I svenska motsvaras urnordiskt au av \xc3\xb6. I Norge och i gr\xc3\xa4nstrakterna mellan Sverige och Norge finns ocks\xc3\xa5 beteckningen lalning eller l\xc3\xa5lning.\n_START_SECTION_\nStruktur, tonalitet och r\xc3\xb6stteknik\n_START_PARAGRAPH_\nDet som idag oftast kallas kulning eller lockrop best\xc3\xa5r ljudm\xc3\xa4ssigt av tre olika, sammanv\xc3\xa4vda, delar. Dels anv\xc3\xa4nds - oftast ordl\xc3\xb6sa - melodiska fraser, ibland i h\xc3\xb6gt r\xc3\xb6stl\xc3\xa4ge men \xc3\xa4ven i l\xc3\xa4gre. De kombineras med ropade ramsor i talr\xc3\xb6stl\xc3\xa4ge som kan best\xc3\xa5 av till exempel uppr\xc3\xa4kning av djurnamn eller uppmaningar som "kom nu hit d\xc3\xa5". Ett tredje inslag \xc3\xa4r andra rop och ljud, som till exempel kan efterlikna f\xc3\xa5rens eller getternas egna l\xc3\xa4ten. De olika delarna v\xc3\xa4vs samman s\xc3\xb6ml\xc3\xb6st. Ett exempel utg\xc3\xb6rs av f\xc3\xa4ltinspelningarna med Tjugmyr Maria Larsson fr\xc3\xa5n \xc3\x85sens by i \xc3\x84lvdalen, Dalarna, som finns \xc3\xa5tergivna p\xc3\xa5 cd:n Lockrop och vall\xc3\xa5tar av Caprice Records (CAP 21483). Den aspekt av kulningen som har tilldragit sig mest uppm\xc3\xa4rksamhet \xc3\xa4r annars de l\xc3\xa5nga och ekvilibristiska melodislingorna i h\xc3\xb6gt l\xc3\xa4ge som framf\xc3\xb6r allt har dokumenterats fr\xc3\xa5n n\xc3\xa5gra ut\xc3\xb6vare fr\xc3\xa5n Transtrand i nordv\xc3\xa4stra Dalarna. Elin Lisslass och Karin Edvardsson Johansson representerar denna stil p\xc3\xa5 den n\xc3\xa4mnda cd-utg\xc3\xa5van.  _NEWLINE_Lockropen intar en s\xc3\xa4rst\xc3\xa4llning i den skandinaviska folkmusiken genom att de har en improvisatorisk struktur (vilket \xc3\xa4ven g\xc3\xa4ller m\xc3\xa5nga vaggvisor). Ut\xc3\xb6varen utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n korta melodifraser och ljudelement som kan varieras och byggas ut till l\xc3\xa5nga tonr\xc3\xa4ckor. Eftersom det \xc3\xa4r fr\xc3\xa5ga om funktionsmusik har l\xc3\xa4ngden best\xc3\xa4mts av behovet - man har ropat tills kon kom hem eller n\xc3\xa5gon annan svarade att hon var \xc3\xa5terfunnen. Tv\xc3\xa5 personer kan ocks\xc3\xa5 kula/kauka i dialog med varandra s\xc3\xa5 att den ena tar upp och f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar ett motiv som den andra just har ropat. _NEWLINE_Den tonala grunden i vallmusik \xc3\xa4r ett \xc3\xa4ldre, modalt tonf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d som ibland kallas vall\xc3\xa5tsmodus. Det omfattar b\xc3\xa5de stabila och variabla tonplatser, d\xc3\xa4r de variabla (ters, kvart, sext och septima) kan ha mikrotonal intonation f\xc3\xb6rutom att vara stora eller sm\xc3\xa5 respektive rena eller \xc3\xb6verskridande. Mikrotonerna kallas ibland bl\xc3\xa5 toner och kan ligga till exempel mellan c och ciss.Tonf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d av liknande karakt\xc3\xa4r, linj\xc3\xa4rt uppbyggda kring grundton och referenstoner, finns ocks\xc3\xa5 i andra delar av den \xc3\xa4ldre folkliga musiken, till exempel polskor, folkliga koraler och vaggvisor. Detta slags improvisation \xc3\xb6ver ett modus eller tonf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d kan funktionellt liknas vid modal improvisation i jazz, \xc3\xa4ven om kontexten \xc3\xa4r helt annorlunda.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6stforskning\n_START_PARAGRAPH_\nTonalitet och r\xc3\xb6stteknik i lockropen har utforskats av en rad f\xc3\xb6rfattare. Den som f\xc3\xb6rst f\xc3\xb6rdjupade sig i akustiska s\xc3\xa5v\xc3\xa4l som musiketnologiska aspekter p\xc3\xa5 lockrop var Anna [Ivarsdotter]Johnson. I sin doktorsavhandling (1986, s.216\xe2\x80\x93259) redovisar hon n\xc3\xa5gra grundl\xc3\xa4ggande karakteristika f\xc3\xb6r den r\xc3\xb6stteknik som anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r kulning. Hon p\xc3\xa5pekar bland annat att det r\xc3\xa5der en stark korrelation mellan frekvens och amplitud, fr\xc3\xa4mst i h\xc3\xb6gre register och att tv\xc3\xa4rtemot vad som oftast \xc3\xa4r fallet s\xc3\xa5 r\xc3\xb6r sig struphuvudet med frekvens \xe2\x80\x93 dvs ju h\xc3\xb6gre tonh\xc3\xb6jd, desto h\xc3\xb6gre placerat struphuvud. Vid riktigt h\xc3\xb6ga toner fann Johnson att struphuvudet h\xc3\xb6jdes med upp till 39 mm. Johnson fann vidare att k\xc3\xa4k\xc3\xb6ppningsgraden f\xc3\xb6ljde frekvens (ju h\xc3\xb6gre tonh\xc3\xb6jd, desto \xc3\xb6ppnare k\xc3\xa4ke), vilket ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r fallet i klassiskt skolad s\xc3\xa5ng. Farynx (svalget) sp\xc3\xa4nns vid kulning \xc3\xa5t s\xc3\xa5 h\xc3\xa5rt att optisk glottografi om\xc3\xb6jliggjordes. Johnson rapporterar ocks\xc3\xa5 att ansatsr\xc3\xb6rets l\xc3\xa4ngd (eng. vocal tract length) varierades i h\xc3\xb6g grad under kulning, med upp till 37 mm._NEWLINE_Uttman (2002) studerade ett antal fonogram och j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde \xc3\xb6vertonsspektra mellan kulning och "normal" folks\xc3\xa5ng. Hon fann att \xc3\xb6vertoner var starka/synliga i l\xc3\xa5ngt h\xc3\xb6gre register \xc3\xa4n vid normal folks\xc3\xa5ng. Lingvisten/fonetikern Robert Eklund, logopeden Anita McAllister och logopeden/kulerskan Fanny Pehrson presenterade 2013 en studie d\xc3\xa4r de j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde kulning, huvudklang (ofta felaktigt kallat falsett) och normal (br\xc3\xb6st/normal) r\xc3\xb6st inspelade i ett normalt rum och i ett ekod\xc3\xa4mpat rum. De fann \xe2\x80\x93 i likhet med Uttman (2002) \xe2\x80\x93 att medan \xc3\xb6vertoner i huvudklang enbart var starka/synliga upp till cirka 5\xc2\xa0000 Hz s\xc3\xa5 observerades starka \xc3\xb6vertoner upp till 15\xc2\xa0000 Hz i kulning._NEWLINE_Susanne Rosenberg, Musikh\xc3\xb6gskolan i Stockholm och Johan Sundberg, KTH, publicerade 2008 en studie av kulningsteknik fr\xc3\xa5n ett kombinerat tekniskt och pedagogiskt perspektiv, d\xc3\xa4r de fokuserar p\xc3\xa5 laborativ m\xc3\xa4tning av det s.k. subglottiska trycket, dvs. hur h\xc3\xb6gt trycket underifr\xc3\xa5n mot st\xc3\xa4mbanden beh\xc3\xb6ver vara f\xc3\xb6r att generera tillr\xc3\xa4ckligt starkt ljud. _NEWLINE_\xc3\x85r 2015 presenterade Eklund och McAllister tv\xc3\xa5 studier av samma s\xc3\xa5ng, framf\xc3\xb6rd av Fanny Pehrson, men denna g\xc3\xa5ng inspelad utomhus och p\xc3\xa5 plats i Dalarna. Eklund och McAllister fann att \xc3\xb6vertonsspektra p\xc3\xa5verkades mindre av \xc3\xb6kat avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n k\xc3\xa4llan i kulning \xc3\xa4n i huvudklang ("falsett") och att \xc3\xb6vertoner i kulning var synliga i mycket h\xc3\xb6gre register \xc3\xa4n i huvudklang. Vad g\xc3\xa4ller amplituden f\xc3\xb6ll inte intensiteten lika mycket i kulning som i huvudklang, som en funktion av \xc3\xb6kat avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n k\xc3\xa4llan. Vid simultan inspelning p\xc3\xa5 1 och 11 meters avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n k\xc3\xa4llan minskade amplituden med 25,2 dB i huvudklang men enbart 9,4 dB i kulning. Detta visar p\xc3\xa5 kulningens l\xc3\xa4mplighet f\xc3\xb6r ljudpropagering \xc3\xb6ver stora avst\xc3\xa5nd i en naturlig milj\xc3\xb6.  _NEWLINE_\xc3\x85r 2016 presenterade Ahmed Geneid, Anna-Maria Laukannen, Robert Eklund och Anita McAllister en studie d\xc3\xa4r de anv\xc3\xa4nt elektroglottografi, stroboskopi och nasofiberendoscopy p\xc3\xa5 en kulerska (Fanny Pehrson; se ovan) som producerade s\xc3\xa5v\xc3\xa4l kulning som falsetts\xc3\xa5ng. Geneid och kollegor fann att kulning, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med falsett, uppvisade h\xc3\xb6gre grad av kontakt och l\xc3\xa4ngre slutningstid mellan st\xc3\xa4ml\xc3\xa4pparna. Geneid och kollegor fann \xc3\xa4ven medial och anteroposterior f\xc3\xb6rtr\xc3\xa4ngning i larynx under kulning.\n_START_SECTION_\nNutida anv\xc3\xa4ndning\n_START_PARAGRAPH_\nLockropstekniken anv\xc3\xa4nds i nutida folkmusik ofta som konsertinslag tillsammans med visor och l\xc3\xa5tar. B\xc3\xa5de kulning och vall\xc3\xa5tar p\xc3\xa5 kohorn eller bockhorn kan anv\xc3\xa4ndas som invigningsmusik p\xc3\xa5 festivaler och spelmansst\xc3\xa4mmor. Kulningsslingor har ocks\xc3\xa5 anv\xc3\xa4nts i musikaliska arrangemang och nykomponerad musik, bland annat av Susanne Rosenberg,  Lena Willemark och Marie Selander. Lockropstekniken \xc3\xa4r ett exempel p\xc3\xa5 ett folkmusikaliskt element som brukas i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l genre\xc3\xb6verskridande som konstmusikaliska kompositioner. Tons\xc3\xa4ttare inom det konstmusikaliska omr\xc3\xa5det som har anv\xc3\xa4nt tekniken \xc3\xa4r Anders Emilsson, Karin Rehnqvist och Moa Sterner Rydkvist .  \xc3\x84ven Ingvar Lidholm inspirerades av lockropen fr\xc3\xa5n Transtrand i sin komposition Riter (1959-60).'