b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4rntorget, G\xc3\xb6teborg\n_START_SECTION_\nPlacering\n_START_PARAGRAPH_\nTorget \xc3\xa4r bel\xc3\xa4get i \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngen mellan centrala och v\xc3\xa4stra G\xc3\xb6teborg. H\xc3\xa4r gr\xc3\xa4nsar de olika stadsdelarna Haga, Masthugget och Pustervik till varandra. Fr\xc3\xa5n J\xc3\xa4rntorget utg\xc3\xa5r F\xc3\xb6rsta och Andra L\xc3\xa5nggatan v\xc3\xa4sterut genom Masthugget och mot Majorna. Torget \xc3\xa4r en viktig knutpunkt f\xc3\xb6r kollektivtrafiken. J\xc3\xa4rntorget var 1\xc2\xa0036 kvadratmeter stort \xc3\xa5r 1900.\n_START_SECTION_\nHistorik och namn\n_START_PARAGRAPH_\nMellan \xc3\xa5ren 1785 och 1892 fanns h\xc3\xa4r den j\xc3\xa4rnv\xc3\xa5gd\xc3\xa4r allt j\xc3\xa4rn skulle v\xc3\xa4gas och kontrolleras, d\xc3\xa4rav torgets namn sedan 1867. Platsen d\xc3\xa4r Nya J\xc3\xa4rnv\xc3\xa5gen hade sina sex olika byggnader var l\xc3\xa4ngs den v\xc3\xa4stra kajen vid Pustervikshamnen. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa5gens verksamhet upph\xc3\xb6rde 31 december 1892, efter beslut av stadsfullm\xc3\xa4ktige i maj 1889 och sedan skyldigheten f\xc3\xb6r export\xc3\xb6rerna att v\xc3\xa4ga j\xc3\xa4rneffekter och liknande upph\xc3\xb6rt redan 1864._NEWLINE_Historiskt var platsen innan J\xc3\xa4rntorget anlades en \xc3\xb6ppen, oreglerad plats, och tidigare m\xc3\xb6ttes h\xc3\xa4r Masthuggsv\xc3\xa4gen, Smala V\xc3\xa4gen och Breda V\xc3\xa4gen (numera "l\xc3\xa5nggatorna") samt Landsv\xc3\xa4gsgatan och Nya All\xc3\xa9n. P\xc3\xa5 1820- och 1830-talet liknade platsen n\xc3\xa4rmast ett moras, med en v\xc3\xa4g som gick p\xc3\xa5 den \xc3\xb6stra sidan genom den senare J\xc3\xa4rntorgsgatan och var en forts\xc3\xa4ttning av Landsv\xc3\xa4gsgatan. Vid gamla Tullen, eller Masthuggstullen, gick den in p\xc3\xa5 torgets s\xc3\xb6dra sida och f\xc3\xb6renades med Breda v\xc3\xa4gen, ungef\xc3\xa4r d\xc3\xa4r Linn\xc3\xa9gatan nu ligger. H\xc3\xa4r m\xc3\xb6tte en tv\xc3\xa4rgata vid torgets v\xc3\xa4stra sida, som ledde fr\xc3\xa5n Smala v\xc3\xa4gen vid J\xc3\xa4rnv\xc3\xa5gsporten. Den del av Masthuggsv\xc3\xa4gen, senare J\xc3\xa4rntorgsgatan, ledde till en gammal knaglig bro \xc3\xb6ver kanalen vid Rosenlund. Bron kallades R\xc3\xb6da bryggan innan den 1834 omlades och f\xc3\xb6rst fick namnet Nya v\xc3\xa4gen, senare Pusterviksv\xc3\xa4gen. Det ber\xc3\xa4ttas att platsen spred en olidlig stank, anlagd i sumptr\xc3\xa4sket mellan Rosenlund och J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen. F\xc3\xb6rst 1862, d\xc3\xa5 den vidstr\xc3\xa4ckta Wauxhallstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden lades igen vid torgets v\xc3\xa4stra gr\xc3\xa4ns och h\xc3\xb6rnhuset vid Andra L\xc3\xa5nggatan uppf\xc3\xb6rdes, kom stenhusbebyggelsen kring torget ig\xc3\xa5ng. P\xc3\xa5 en karta fr\xc3\xa5n 1816 ser man hur Djupedalsb\xc3\xa4cken rinner fram l\xc3\xa4ngs nuvarande Linn\xc3\xa9gatan och fram till en damm i torgets s\xc3\xb6dra del. D\xc3\xa4refter viker den av mot torgets \xc3\xb6stra del och mynnar ut i Pusterviken. \xc3\x85r 1782 finns ingen platsbildning eller bebyggelse p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r det blivande J\xc3\xa4rntorget._NEWLINE_I folkmun kallades platsen oftast f\xc3\xb6r Masthuggstullen, efter det tullhus som l\xc3\xa5g strax sydv\xc3\xa4st om Nya All\xc3\xa9ns mynning. Sedan tullhuset rivits i mitten av 1850-talet fick platsen heta Bierhalleplatsen, efter en p\xc3\xa5 1840-talet uppf\xc3\xb6rd friluftsservering med namnet Bierhalle. H\xc3\xa4r serverades f\xc3\xb6r \xc3\xb6vrigt det \xc3\xb6l av tysk h\xc3\xa4rkomst som \xc3\xa5ldermannen vid bryggeri\xc3\xa4mbetet, Johan Albrecht Pripp, b\xc3\xb6rjat brygga.  _NEWLINE_Trots namn\xc3\xa4ndringen till J\xc3\xa4rntorget 1867 kallades torget av allm\xc3\xa4nheten f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de M\xc3\xb6beltorget och Tr\xc3\xa4torget. Fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1850, men framf\xc3\xb6r allt \xc3\xa5ren 1876-1902 (d\xc3\xa5 handeln flyttades till Drottningtorget) var torget en saluplats f\xc3\xb6r m\xc3\xb6bler och bearbetade tr\xc3\xa4varor, vilka fr\xc3\xa4mst kom fr\xc3\xa5n de ber\xc3\xb6mda lindomesnickarna. Under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r var en stor del av G\xc3\xb6teborgs m\xc3\xb6belf\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning koncentrerad till trakterna kring J\xc3\xa4rntorget._NEWLINE_Redan i slutet av 1800-talet oroades man \xc3\xb6ver torgets "nattliv, synd och n\xc3\xb6jen," och i den konservativa tidningen Morgonposten klagade man \xc3\xa5r 1897; "Minst till sin f\xc3\xb6rdel ter sig J\xc3\xa4rntorget om l\xc3\xb6rdagsaftnarne och s\xc3\xb6ndagarne d\xc3\xa5 h\xc3\xa4r samlas gerna v\xc3\xa4l frispr\xc3\xa5kiga s\xc3\xa4llskap, p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g till eller fr\xc3\xa5n mer eller mindre alkoholhaltiga n\xc3\xb6jen."_NEWLINE_De tv\xc3\xa5 mindre, likadana husen direkt norr om font\xc3\xa4nen, uppf\xc3\xb6rdes 1924-25 i 1920-talsklassicism av firma Byggm\xc3\xa4stare Erik Lundin efter ritningar av arkitekt Hugo Jahnke. Det ena var en kiosk och det andra en taxistation._NEWLINE_J\xc3\xa4rntorgsbasaren vid torgets norra del, brinner ner den 19 april 1934 och miljonv\xc3\xa4rden g\xc3\xa5r till spillo.\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rntorget byggdes om 1923-24, d\xc3\xa5 en v\xc3\xa4ndslinga anlades. Linje 9 startade i slutet av juli 1924 och L\xc3\xa5ngedragslinjen fick d\xc3\xa5 sin \xc3\xa4ndh\xc3\xa5llplats vid den syd\xc3\xb6stra sidan av torget, bland tr\xc3\xa4den vid tidningen Ny tids redaktion.\n_START_SECTION_\nCentrum f\xc3\xb6r arbetarr\xc3\xb6relsen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 19 augusti 1866 bildades G\xc3\xb6teborgs Arbetaref\xc3\xb6rening, och f\xc3\xb6r 25\xc2\xa0000 kronor uppl\xc3\xa4t staden h\xc3\xb6rntomten J\xc3\xa4rntorget/S\xc3\xb6dra All\xc3\xa9gatan  till f\xc3\xb6reningens planerade byggnad. J\xc3\xa4rntorget har historiskt varit ett centrum f\xc3\xb6r arbetarr\xc3\xb6relsen. L\xc3\xa4ngs torgets \xc3\xb6stra sida l\xc3\xa5g tidigare Arbetaref\xc3\xb6reningens hus, uppf\xc3\xb6rt 1874, med samlingslokaler och teater. Huset byggdes ut 1909 till sitt slutliga utf\xc3\xb6rande (invigdes 26 september), vilket \xc3\xa4ven gav lokaler till Arbetareinstitutet, tidningen Ny Tid och senare Nya teatern. I slutet av 1940-talet flyttade arbetarr\xc3\xb6relsen \xc3\xb6ver till det nya Folkets hus p\xc3\xa5 torgets norra sida, ritat av Nils Einar Eriksson och uppf\xc3\xb6rt i tv\xc3\xa5 etapper mellan 1948 och 1956, dock officiellt invigt av d\xc3\xa5varande statsministern Tage Erlander den 8 februari 1952. Denna del av torget heter fr\xc3\xa5n den 27 augusti 1986, Olof Palmes Plats. I Folkets hus finns idag bland annat fackf\xc3\xb6reningsexpeditioner, LO, Socialdemokraterna, ABF, Folkteatern, Syndikalisterna och G\xc3\xb6teborgs Filmfestival. D\xc3\xa4r finns ocks\xc3\xa5 en av landets finaste biograflokaler, Draken. I k\xc3\xa4llaren fanns tidigare dans- och konsertlokalen V\xc3\xa5gen, k\xc3\xa4nd bland annat fr\xc3\xa5n Nationalteaterns skiva Livet \xc3\xa4r en fest. I trapphuset i h\xc3\xb6ghusdelen finns en svit v\xc3\xa4ggm\xc3\xa5lningar av Lars Gillis, fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rsta till \xc3\xa5ttonde v\xc3\xa5ningen, med motiv fr\xc3\xa5n den g\xc3\xb6teborgska arbetarr\xc3\xb6relsen. Framf\xc3\xb6r huset finns byster av Hjalmar Branting och Charles Lindley samt tv\xc3\xa5 skulpturgrupper, varav den st\xc3\xb6rre skildrar br\xc3\xb6dupproret i Haga 1917 och den mindre restes till minne av G\xc3\xb6teborgs Arbetaref\xc3\xb6renings 100-\xc3\xa5rsjubileum 1966.\n_START_SECTION_\n"Br\xc3\xa4nda tomten"\n_START_PARAGRAPH_\nDen 18 april 1935 vid niotiden p\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen, utbr\xc3\xb6t en v\xc3\xa5ldsam brand i 31 kvarteret Barkassen, en tr\xc3\xa4husbebyggelse norr om J\xc3\xa4rntorget. Hela det stora omr\xc3\xa5det av J\xc3\xa4rntorgsbasarerna som l\xc3\xa5g mellan V\xc3\xa4garegatan, J\xc3\xa4rntorget och B\xc3\xa4raregatan avbr\xc3\xa4ndes s\xc3\xa5 gott som fullst\xc3\xa4ndigt. Tomten fick d\xc3\xa4refter namnet "Br\xc3\xa4nda tomten." Sjutton olika firmor hade verksamhet p\xc3\xa5 tomten, och samtliga f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes helt. Ett 70-tal brandm\xc3\xa4n bek\xc3\xa4mpade elden, som var under kontroll f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 L\xc3\xa5ngfredag morgon. N\xc3\xa5gra brandm\xc3\xa4n skadades lindrigt. De materiella skadorna uppgick till cirka en miljon kronor. Branden hade startat i ett m\xc3\xb6bellager i h\xc3\xb6rnet av J\xc3\xa4rntorget och J\xc3\xa4rntorgsgatan. Tomten r\xc3\xb6jdes av efter ett \xc3\xa5r, och p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren 1947 p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades arbetet med det nya Folkets hus, efter att Byggnadsf\xc3\xb6reningen Folkets hus i G\xc3\xb6teborg u. p. a. bildats den 31 juli 1941 av G\xc3\xb6teborgs fackf\xc3\xb6reningar. Tomtmarken uppl\xc3\xa4ts av staden den 20 februari 1943. Arkitekt Nils Einar Eriksson, fick p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten 1944 uppdraget att rita Folkets hus. Det nio v\xc3\xa5ningar h\xc3\xb6ga s\xc3\xa5 kallade "Fackf\xc3\xb6reningshuset" var inflyttningsklart vid \xc3\xa5rsskiftet 1948-49, och hela komplexet invigdes den 8 februari 1952. Byggnaden ersatte det gamla Folkets hus vid Skanstorget, som var i bruk 1898 till 1908. _NEWLINE_J\xc3\xa4rntorgstrakten har h\xc3\xa4rjats av fler storbr\xc3\xa4nder: 9 juli 1910 (tre kvarter), 1915, 1917, 1920, 1924, 1934 och den 25 augusti 1947; ett pyromand\xc3\xa5d som startade p\xc3\xa5 \xc3\xa5tta olika st\xc3\xa4llen. De 150-\xc3\xa5riga st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnsmagasinen Nya verket, Kronan och Spiran, v\xc3\xa5ghuset \xc3\x96rnen och kontorsbyggnaden f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes.\n_START_SECTION_\n"Ny Tid-huset"\n_START_PARAGRAPH_\nTv\xc3\xa4rs \xc3\xb6ver torget, p\xc3\xa5 den s\xc3\xb6dra sidan, ligger Louis Enders praktfulla jugendhus med l\xc3\xb6kkupoler p\xc3\xa5 tornen fr\xc3\xa5n 1893. Huset totalrenoverades 1997 och fick d\xc3\xa5 helt nya kupoler. Det kallades tidigare f\xc3\xb6r "Ny Tid-huset" eftersom arbetarr\xc3\xb6relsetidningen Ny Tid hade sina lokaler d\xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1927. I h\xc3\xb6rnet mot Landsv\xc3\xa4gsgatan l\xc3\xa5g \xc3\xb6lstugan Tullen fram till 1918 i lokaler som idag inrymmer puben Bishops Arms. Diktaren Dan Andersson, som finns som byst av Britt-Marie Jern p\xc3\xa5 torget, arbetade p\xc3\xa5 Ny Tid 1917-1918, och tillbringade ofta kv\xc3\xa4llarna p\xc3\xa5 Tullen, som han i dikten "Avskedss\xc3\xa5ng till finnmarksskalden broder Joachim" (1917) kallar "Tullens svarta krog"._NEWLINE_\xc3\x85r 1959 flyttade Ny Tid \xc3\xb6ver i det d\xc3\xa5 nybyggda huset p\xc3\xa5 torgets \xc3\xb6stra sida, d\xc3\xa4r Arbetaref\xc3\xb6reningens Hus tidigare l\xc3\xa5g. H\xc3\xa4r fanns senare redaktionen f\xc3\xb6r Arbetet V\xc3\xa4st fram till tidningens nedl\xc3\xa4ggning \xc3\xa5r 2000. J\xc3\xa4rntorgets tradition som tidningskvarter vidmakth\xc3\xb6lls dock under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r av GT, som fram till 2006 huserade p\xc3\xa5 torgets v\xc3\xa4stra sida men nu har flyttat till andra lokaler i staden. I det f\xc3\xb6rra Arbetethuset finns idag bland annat ABF, Arbetarr\xc3\xb6relsens folkh\xc3\xb6gskola.\n_START_SECTION_\nOmbyggnad \xc3\xa5r 2000\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ren 1999-2000 blev J\xc3\xa4rntorget f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l f\xc3\xb6r en st\xc3\xb6rre ombyggnad, vilket innebar att vid torgets s\xc3\xb6dra och \xc3\xb6stra sidor biltrafiken utest\xc3\xa4ngdes och sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gens v\xc3\xa4ndslinga togs bort. Det har d\xc3\xa4refter blivit en av stadens popul\xc3\xa4raste m\xc3\xb6tesplatser med flera uteserveringar. J\xc3\xa4rntorgsomr\xc3\xa5det har under senare \xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 blivit ett av stadens kulturt\xc3\xa4taste omr\xc3\xa5den med ett flertal teatrar, gallerier, tidskriftsredaktioner, f\xc3\xb6rlag, scener med mera.'