b'\n_START_ARTICLE_\nBenediktinreformen\n_START_PARAGRAPH_\nBenediktinreformen, \xc3\xa4ven Clunyreformen, var en rad f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar inom den medeltida monasticismen inom romersk-katolska kyrkan och som fokuserade p\xc3\xa5 att \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla det traditionella klosterlivet, att uppmuntra konsten och att s\xc3\xb6rja f\xc3\xb6r de fattiga. R\xc3\xb6relsen uppstod i Benediktinordens kloster i Cluny, som grundats 910 av Vilhelm I av Akvitanien (875\xe2\x80\x93918). Arbetet med reformerna leddes i huvudsak av Odo de Cluny, spred sig genom Frankrike (Bourgogne, Provence, Auvergne och Poitou), vidare till  England (Benediktinreformen i England) och genom stora delar av Italien och Spanien.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan av 900-talet hade monasticismen g\xc3\xa5tt ner bet\xc3\xa4nkligt p\xc3\xa5 grund av det oroliga politiska och sociala l\xc3\xa4get. Detta hade i sin tur f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrats p\xc3\xa5 grund av ett flertal anledningar, till exempel de n\xc3\xa4stan st\xc3\xa4ndigt \xc3\xa5terkommande attackerna fr\xc3\xa5n vikingar och en utbredd fattigdom. Monasticismen hade flera sekler tidigare blomstrat under Benedikt av Nursia, men situationen hade g\xc3\xa5tt ner i takt med de f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrade tiderna och i synnerhet klostrens beroende av lokala gods\xc3\xa4gare som kontrollerade allt inom sitt omr\xc3\xa5de._NEWLINE_Kraften bekom reformerna l\xc3\xa5g i vad man upplevde som v\xc3\xa4rldslig inblandning i klostrens verksamhet, och i kyrkans n\xc3\xa4ra kopplingar till de feodala och ekonomisk-sociala systemen. Eftersom ett benediktinkloster beh\xc3\xb6vde landomr\xc3\xa5den, var det n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt att f\xc3\xa5 st\xc3\xb6d fr\xc3\xa5n den lokala godsherren. I geng\xc3\xa4ld kr\xc3\xa4vde ofta godsherren r\xc3\xa4ttigheter och s\xc3\xa4rskilda befogenheter som stod i strid med klostrets drift. Godsherrar h\xc3\xa4vdade ofta \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt och f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade sig att f\xc3\xa5 best\xc3\xa4mma vem som skulle utses till abbot, vanligen n\xc3\xa5gon ur sl\xc3\xa4kten. Lokala adelsm\xc3\xa4n uppf\xc3\xb6rde ofta kyrkor, kloster och konvent som de sedan s\xc3\xa5g som \xc3\xa4godelar tillh\xc3\xb6riga sl\xc3\xa4kten, vilket medf\xc3\xb6rde att de tog del av deras vinster och l\xc3\xa4mnade munkarna att leva i fattigdom._NEWLINE_En del kloster grundades av feodalherrar med syfte att en dag dra sig tillbaka till detsamma. H\xc3\xa4r anpassades benediktinregeln s\xc3\xa5 att matutin f\xc3\xb6rlades till en tid p\xc3\xa5 dygnet d\xc3\xa4r den inte skulle st\xc3\xb6ra natts\xc3\xb6mnen och den vanligt f\xc3\xb6rekommande vegetariska kosten utvidgades till andra livsmedel. Munkar i dessa kloster var ofta b\xc3\xa4ttre kl\xc3\xa4dda och beh\xc3\xb6vde inte iaktta de regler som g\xc3\xa4llde fastan. Benediktinreformen var ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att r\xc3\xa4tta till dessa f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden s\xc3\xa5 att den mer sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig abbot kunde genomdriva benediktinregeln och \xc3\xa4ven \xc3\xa5terta n\xc3\xa5got av den makt som tillf\xc3\xb6ll den lokala godsherren.\n_START_SECTION_\nKlostret i Cluny\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelm I av Akvitanien hade f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvat ett stycke land i Bourgogne. \xc3\x85r 910 grundade han klostret i Cluny och bad abbot Berno fr\xc3\xa5n klostret i Baume att leda det. Abboten av Cluny styrde sedan de dotterkloster som orden grundade. Under 1100-talet hade klostret i Cluny fler \xc3\xa4n tusen kloster under sig._NEWLINE_Berno hade grundat Sankt Petrus kloster i Gigny och klostret i Baume att f\xc3\xb6lja klosterregeln s\xc3\xa5 som den tolkades av Benedikt av Aniane. Benedikt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla den stringens som klosterregeln kr\xc3\xa4vde p\xc3\xa5 de platser d\xc3\xa4r den inte l\xc3\xa4ngre iakttogs med samma h\xc3\xa4ngivenhet som var t\xc3\xa4nkt. Klosterregeln \xc3\xa4r trefaldig och inneb\xc3\xa4r fattigdom, lydnad och celibat._NEWLINE_Bland de mest ivriga tillskyndarna av benediktinreformen m\xc3\xa4rks p\xc3\xa5ven Urban II, Lambert av Hersfeld och Richard av Verdun. Reformen uppmanade v\xc3\xa4stkyrkan att fokusera mer p\xc3\xa5 aff\xc3\xa4rer och fick p\xc3\xa5ved\xc3\xb6met att f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka ta kontroll \xc3\xb6ver den \xc3\xb6stortodoxa kyrkan.\n_START_SECTION_\nResultat\n_START_PARAGRAPH_\nVid sin h\xc3\xb6jdpunkt. ca 950\xe2\x80\x931130, var benediktinreformen en av de st\xc3\xb6rsta religi\xc3\xb6sa r\xc3\xb6relserna i Europa. Minst lika betydande som dess politiska konsekvenser var r\xc3\xb6relsens krav p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre kristen h\xc3\xa4ngivelse. F\xc3\xb6retr\xc3\xa4darna st\xc3\xb6dde r\xc3\xb6relsen Guds fred och f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade pilgrimsf\xc3\xa4rder till Heliga landet. En allt rikare liturgi ledde till \xc3\xb6kad efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 nattvardsk\xc3\xa4rl i guld, dyra gobel\xc3\xa4nger och material, glasm\xc3\xa5lningar och polyfonisk kyrkomusik, till exempel gregoriansk s\xc3\xa5ng, som skulle fylla de romanska kyrkorna.\n_START_SECTION_\nCisterciensorden\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1075 fick Robert av Molesmes, benediktinmunk fr\xc3\xa5n Cluny, p\xc3\xa5ve Gregorius VII:s tillst\xc3\xa5nd att grunda ett kloster i Molesme i Bourgogne. Vid klostret i Molesme f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte Robert \xc3\xa5terst\xc3\xa4lla klosterarbetet till den enkla och str\xc3\xa4nga karakt\xc3\xa4r som ursprungligen lagts fram i benediktinregeln, den s\xc3\xa5 kallade strikta observansen. Han lyckades endast delvis, vilket fick honom att \xc3\xa5r 1098, tillsammans med 21 andra munkar, att grunda ett nytt kloster. Man f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvade att stycke land s\xc3\xb6der om Dijon, C\xc3\xaeteaux,  (Latin: "Cistercium"), d\xc3\xa4r man byggde det som kom att bli klostret i C\xc3\xaeteaux, moderhus i den nyligen grundade Cisterciensorden.'