b'\n_START_ARTICLE_\nSam Uhrdin\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel (Sam) Uhrdin,  f\xc3\xb6dd 25 november 1886 i Tasb\xc3\xa4ck, Siljansn\xc3\xa4s socken, d\xc3\xb6d 4 februari 1964 i Stockholm, var en svensk m\xc3\xa5lare och grafiker.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nSam Uhrdin utbildade sig f\xc3\xb6rst till yrkesm\xc3\xa5lare och reste 1903 till Stockholm f\xc3\xb6r att vidareutbilda sig inom m\xc3\xa5leriyrket. P\xc3\xa5 dagarna arbetade han som m\xc3\xa5lare medan kv\xc3\xa4llarna tillbringades vid olika aftonskolor. Han reste 1906 till Amerika f\xc3\xb6r att arbeta som skyltm\xc3\xa5lare men kom huvudsakligen att arbeta som tapetserare. Han l\xc3\xa4mnade Amerika 1908 och \xc3\xa5terkom till Leksand via London och Paris 1909. Nu uppm\xc3\xa4rksammades hans konstn\xc3\xa4rliga anlag och med hj\xc3\xa4lp av n\xc3\xa5gra mecenater kunde han b\xc3\xb6rja studera vid Konstakademien 1911 och sporadiskt vid Althins m\xc3\xa5larskola i Stockholm. P\xc3\xa5 grund av ekonomiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden blev hans studietid kort dessutom hade hans skicklighet som portr\xc3\xa4ttm\xc3\xa5lare givit honom m\xc3\xa5nga portr\xc3\xa4ttbest\xc3\xa4llningar som tog tid fr\xc3\xa5n studierna. Han fick 1921 ett stipendium fr\xc3\xa5n Konstakademin som gav honom m\xc3\xb6jlighet att genomf\xc3\xb6ra en studieresa 1922 till Nederl\xc3\xa4nderna, Belgien och Frankrike som han tvingade avbryta p\xc3\xa5 grund av sin hustrus sjukdom. Han bes\xc3\xb6kte senare bland annat Spanien och Portugal._NEWLINE_Genombrottet f\xc3\xb6r Uhrdin blev portr\xc3\xa4ttet av d\xc3\xa5varande statsminister Nils Ed\xc3\xa9n som han utf\xc3\xb6rde 1919. Under 1921 avportr\xc3\xa4tterade han Svenska Akademiens deltagare. Andra representanter f\xc3\xb6r det officiella Sverige som avbildades av Uhrdin var bland annat Gustav V, Manne Siegbahn, Ludvig Stavenow samt biskoparna Gottfrid och Einar Billing. Separat st\xc3\xa4llde han ut p\xc3\xa5 Konstn\xc3\xa4rshuset i Stockholm 1932 och han medverkade bland annat i utst\xc3\xa4llningen med Svenska konstn\xc3\xa4rernas f\xc3\xb6rening i Stockholm 1917, Svensk konst p\xc3\xa5 Valand-Chalmers i G\xc3\xb6teborg 1923, Dalakonstn\xc3\xa4rer som visades p\xc3\xa5 Liljevalchs konsthall 1936 och Nationalmuseums vandringsutst\xc3\xa4llning Barnet i konsten 1965._NEWLINE_Uhrdin var en \xc3\xa4lskare av den gamla Dalakulturen och i en timmerbyggnad i Tibble samlade han gamla f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l fr\xc3\xa5n Leksandskulturen som dr\xc3\xa4kter, m\xc3\xb6bler, bruksf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l som han senare anv\xc3\xa4nde som staffage i sina m\xc3\xa5lningar. Han m\xc3\xa5lade bland annat genrem\xc3\xa5lningar, portr\xc3\xa4tt och landskap och milj\xc3\xb6er, framf\xc3\xb6rallt fr\xc3\xa5n Dalarna. Han var fr\xc3\xa5n 1935 \xc3\xa4gare av Tibble herrg\xc3\xa5rd utanf\xc3\xb6r Leksand. Uhrdin finns representerad vid Nationalmuseum i Stockholm, Leksands konstgalleri, Uppsala universitet och i Leksands kyrka med den ofullbordade m\xc3\xa5lningen Begravning i Leksand.\n_START_SECTION_\nFamilj\n_START_PARAGRAPH_\nUhrdin var son till m\xc3\xa5larm\xc3\xa4stare och kurbitsm\xc3\xa5laren Sam Uhr Uhrdin den \xc3\xa4ldre (1863-1941). Uhrdins f\xc3\xb6rsta maka Rosa Tornblad (Gifterm\xc3\xa5l 1915) f\xc3\xb6dde deras f\xc3\xb6rsta barn sonen Bj\xc3\xb6rn samma \xc3\xa5r och \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 dottern Gerd som de f\xc3\xb6rlorade \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 (1917). Ytterligare ett \xc3\xa5r senare f\xc3\xb6ddes dottern Ingegerd. 1919 flyttade familjen fr\xc3\xa5n Tibble by till Stockholm d\xc3\xa4r hustrun Rosa f\xc3\xb6dde sonen Lars 1920 och 1921 f\xc3\xb6ddes Marianne f\xc3\xb6ljt 1923 av deras sista gemensamma dotter, Britt samtidigt som fruns h\xc3\xa4lsa vacklade varp\xc3\xa5 Sam gifte om sig med Erna Hanson 1927. Erna f\xc3\xb6dde dottern Kerstin 1929 som hade ett kort gifterm\xc3\xa5l 1952 - 1954 med f\xc3\xb6rfattaren Svante Foerster. 1933 kom deras andra barn tecknaren Per Uhrdin som \xc3\xa4r far till skulpt\xc3\xb6ren Hanna Beling.'