b'\n_START_ARTICLE_\nGutasagan\n_START_PARAGRAPH_\nGutasagan, eller Gutesagan, \xc3\xa4r den avslutande delen av huvudanskriften av Gutalagen och nedtecknades p\xc3\xa5 1220-talet, sannolikt slutredigerad omkring 1350 och ing\xc3\xa5r i de svenska landskapslagarna. Den handlar om Gotlands tillblivelse och forntida h\xc3\xa4vder och dess gutniska text inneh\xc3\xa5ller folkliga \xc3\xb6verenskommelser med infogad episk diktning._NEWLINE_Gutasagans viktigaste delar handlar om \xc3\xb6ns r\xc3\xa4ttsliga st\xc3\xa4llning i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till Sverige, \xc3\xa4ven om den inneh\xc3\xa5ller flera sagolika avsnitt med episka inslag. De sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa4r bland annat ber\xc3\xa4ttelser om Gotlands tidigaste bebyggare, medan dess mest ing\xc3\xa5ende och faktagrundande delar tar upp avtalen (f\xc3\xb6rdragen) med sveakungen, om kyrkobyggandet p\xc3\xa5 \xc3\xb6n och den kyrkliga anslutningen till Link\xc3\xb6pings stift._NEWLINE_Syftet med Gutasagan har allts\xc3\xa5 inte fr\xc3\xa4mst varit att nedteckna en fullst\xc3\xa4ndig h\xc3\xa4vd, utan snarare ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att f\xc3\xb6rklara bakgrunden till gutarnas \xc3\xb6verenskommelser med den svenska kungen och den svenska biskopen. Utm\xc3\xa4rkande \xc3\xa4r f\xc3\xb6ljande p\xc3\xa5st\xc3\xa5ende; "s\xc3\xa5 gick Gutarna under egen fri vilja under svea konung s\xc3\xa5 att de kunde fritt och utan v\xc3\xa5da fara till alla platser i Svea rike utan tull och andra avgifter". Man betonar allts\xc3\xa5 att detta var en \xc3\xb6msesidig \xc3\xb6verenskommelse och inte en underkastelse. Den gutniska anslutningen till Sverige ans\xc3\xa5gs d\xc3\xa4rmed vara helt frivillig och f\xc3\xb6rdragsbunden._NEWLINE_Gutasagan kan allts\xc3\xa5 i f\xc3\xb6rsta hand uppfattas som ett slags sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaring, \xc3\xa4n ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att skildra \xc3\xb6ns h\xc3\xa4vder. Gutasagan avslutas med en nedteckning av dessa \xc3\xb6verenskommelser med gutarnas, kungens och biskopens \xc3\xa5taganden gentemot varandra._NEWLINE_Mannen som sk\xc3\xb6tte f\xc3\xb6rhandlingarna med Svearnas konung \xc3\xa4r omn\xc3\xa4mnd. Han hette Avair Strabain och kom fr\xc3\xa5n Alva socken.\n_START_SECTION_\nHavde\n_START_PARAGRAPH_\nHavde var son till Gotlands uppt\xc3\xa4ckare Tjelvar. Tillsammans med Vitastjerna hade han s\xc3\xb6nerna Gute, Graip och Gunnfjaun. Havde och Vitastjerna var enligt traditionen de allra f\xc3\xb6rsta som bildade familj och bosatte sig p\xc3\xa5 Gotland.\n_START_SECTION_\nVitastjerna\n_START_PARAGRAPH_\nVitastjerna \xc3\xa4r enligt sagan hustru till Havde och tillsammans med honom Gotlands f\xc3\xb6rsta bebyggare._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta natten som hon tillsammans med Havde \xc3\xb6vernattade p\xc3\xa5 Gotland, dr\xc3\xb6mde hon om tre ormar som sk\xc3\xb6t fram ur hennes barm. Havde tydde dr\xc3\xb6mmen som att Vitastjerna skulle f\xc3\xb6da dem tre s\xc3\xb6ner, vilket hon ocks\xc3\xa5 gjorde. Han gav dem sedan namnen Gute, Graip och Gunnfjaun.'