b'\n_START_ARTICLE_\nBordeauxviner\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nRomarna b\xc3\xb6rjade plantera vindruvor i Bordeaux. Efter romarrikets fall verkar vinframst\xc3\xa4llningen ha d\xc3\xb6tt ut i Bordeaux, men i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1000-talet tog vinframst\xc3\xa4llningen fart igen. Inf\xc3\xb6r v\xc3\xa4rldsutst\xc3\xa4llningen 1855, som h\xc3\xb6lls i Paris, klassades de fr\xc3\xa4msta vinerna i Bordeaux, och som grund f\xc3\xb6r bed\xc3\xb6mningen hade man priset p\xc3\xa5 vinerna vid den tidpunkten. I praktiken blev dock enbart vinerna i M\xc3\xa9doc och Sauternes klassificerade. Under senare delen av 1990-talet har priserna p\xc3\xa5 vinerna trissats upp och det \xc3\xa4r inte ovanligt att nya viner fr\xc3\xa5n de finaste slotten kostar flera tusen kronor i handeln. Vinerna har dock upplevt minskad efterfr\xc3\xa5gan under 2004 och 2005, varf\xc3\xb6r priset \xc3\xa4r p\xc3\xa5 v\xc3\xa4g n\xc3\xa5got ner\xc3\xa5t igen.\n_START_SECTION_\nIndelning\n_START_PARAGRAPH_\nGenom Bordeaux-distriktet rinner floderna Garonne och Dordogne, vilka har sitt utlopp i mynningsviken Gironde. Viken Gironde genomkorsar den l\xc3\xa4gre delen av Bordeaux-distriktet och har gett upphov till de, ibland anv\xc3\xa4nda, informella begreppen v\xc3\xa4nstra respektive h\xc3\xb6gra stranden. Denna indelning har en viss relevans, \xc3\xa4ven om den inte \xc3\xa4r geografiskt korrekt, d\xc3\xa5 "v\xc3\xa4nstra stranden" (v\xc3\xa4ster om Gironde och Garonne) respektive "h\xc3\xb6gra stranden" (\xc3\xb6ster om Gironde och norr om Dordogne) har sina respektive k\xc3\xa4nnetecken och f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar. Mer korrekt \xc3\xa4r att prata om v\xc3\xa4stra respektive \xc3\xb6stra Bordeaux. Bordeaux \xc3\xa4r formellt indelat i delomr\xc3\xa5den (appellationer) d\xc3\xa4r kvalitetsomr\xc3\xa5dena framf\xc3\xb6r andra \xc3\xa4r M\xc3\xa9doc, Haut M\xc3\xa9doc (p\xc3\xa5 den "v\xc3\xa4nstra stranden") samt Pomerol och Saint-\xc3\x89milion (tillh\xc3\xb6r "h\xc3\xb6gra stranden"). Haut M\xc3\xa9doc \xc3\xa4r i sin tur indelat i kommunerna St. Est\xc3\xa9phe, Pauillac, St. Julien, Margaux, Listrac och Moulis, vilka ocks\xc3\xa5 utg\xc3\xb6r appellationer. Pauillac anses ge de st\xc3\xb6rsta, stramaste och v\xc3\xa4lstrukturerade vinerna.  Margaux anses dock ofta ha st\xc3\xb6rre finess._NEWLINE_Mellan de tv\xc3\xa5 floderna ligger Entre-deux-Mers, som framf\xc3\xb6r allt producerar viner med appellationen Bordeaux som ursprung, samt vita torra viner baserade p\xc3\xa5 sauvignon blanc. _NEWLINE_H\xc3\xb6rande till Bordeauxdistriktet \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det Graves strax s\xc3\xb6der om staden Bordeaux. H\xc3\xa4r g\xc3\xb6rs ocks\xc3\xa5 till st\xc3\xb6rsta delen r\xc3\xb6da viner. Inom distriktet Graves finns dock de h\xc3\xb6gt v\xc3\xa4rderade s\xc3\xb6ta vita Sauternesvinerna._NEWLINE_P\xc3\xa5 den v\xc3\xa4stra stranden h\xc3\xa4rskar Cabernet Sauvignon. Det beror p\xc3\xa5 att detta omr\xc3\xa5de har det mildaste klimatet i Bordeaux samt att jorden inneh\xc3\xa5ller mycket grus vilket denna druva trivs bra i. Vanligen blandas druvan med Cabernet Franc och Merlot till n\xc3\xa5gra delar. P\xc3\xa5 den mer lantliga \xc3\xb6stra stranden, d\xc3\xa4r jorden best\xc3\xa5r av kalksten och klibbig lera, \xc3\xa4r f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet det omv\xc3\xa4nda. D\xc3\xa4r dominerar Merlot och Cabernet Franc vilka blandas upp med Cabernet Sauvignon. Andra druvor som f\xc3\xb6rekommer i blandningar \xc3\xa4r Malbec och Petit Verdot.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4nda bordeauxviner\n_START_PARAGRAPH_\nVid klassningen 1855, p\xc3\xa5 franska kallad Les Grands Crus class\xc3\xa9s en 1855 , fick f\xc3\xb6ljande viner i M\xc3\xa9doc den f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta utm\xc3\xa4rkelsen 1er cru class\xc3\xa9: Ch\xc3\xa2teau Latour, Ch\xc3\xa2teau Lafite Rothschild, Ch\xc3\xa2teau Margaux, samt Ch\xc3\xa2teau Haut-Brion fr\xc3\xa5n Graves-distriktet. Vid en omklassning 1973 tillkom vinet Ch\xc3\xa2teau Mouton-Rothschild som tidigare klassats som 2:a cru. Samtliga dessa viner kostar \xc3\xb6ver 2000 kr p\xc3\xa5 Systembolaget n\xc3\xa4r nya \xc3\xa5rg\xc3\xa5ngar sl\xc3\xa4pps. Lagrade viner har \xc3\xa4nnu h\xc3\xb6gre pris._NEWLINE_Vinerna i Saint-\xc3\x88milion har en egen klassifikation d\xc3\xa4r de f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta vinerna delas in i Premiers grands crus (class\xc3\xa9 A och class\xc3\xa9 B) respektive Grands crus class\xc3\xa9s. Efter 2012 \xc3\xa5rs revidering \xc3\xa4r 18 stycken egendomar klassade som Premiers grands crus, varav 4 stycken Premiers grands crus class\xc3\xa9s A, och 64 stycken som Grands crus class\xc3\xa9s. De fyra Premiers grands crus class\xc3\xa9 A \xc3\xa4r: Ch\xc3\xa2teau Ang\xc3\xa9lus, Ch\xc3\xa2teau Ausone, Ch\xc3\xa2teau Cheval Blanc och Ch\xc3\xa2teau Pavie. En flaska Ch\xc3\xa2teau Cheval Blanc, \xc3\xa5rg\xc3\xa5ng 2010, kostade 12 661 kronor p\xc3\xa5 Systembolaget, under h\xc3\xb6sten 2015._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n distriktet Pomerol kommer vinet Ch\xc3\xa2teau Petrus, som f\xc3\xb6rmodligen \xc3\xa4r v\xc3\xa4rldens mest exklusiva vin. Det \xc3\xa4r v\xc3\xa4ldigt f\xc3\xa5 f\xc3\xb6runnat att f\xc3\xa5 tag p\xc3\xa5 det. Lyckas man \xc3\xa4r priset s\xc3\xa4llan under 10 000 kr och \xc3\xa5rg\xc3\xa5ng 2005 kostade \xc3\xb6ver 27 000 kr d\xc3\xa5 det sl\xc3\xa4pptes h\xc3\xb6sten 2008._NEWLINE_Bland Sauternesvinerna utm\xc3\xa4rker sig Ch\xc3\xa2teau d\'Yquem som det mest exklusiva.'