b'\n_START_ARTICLE_\nOlga Knudsen\n_START_PARAGRAPH_\nOlga Knudsen, f\xc3\xb6dd 29 juni 1865 i F\xc3\xb8lle, R\xc3\xb8nde kommun, d\xc3\xb6d 26 september 1947 i Vejle, var en dansk kvinnor\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4mpe och politiker (Venstre). Hon var en av de f\xc3\xb6rsta kvinnorna i Danmark som blev vald till s\xc3\xa5v\xc3\xa4l kommunala uppdrag som till den danska riksdagens \xc3\xb6verhus, Landstinget. Hon var \xc3\xa4ven en markant profil inom den kvinnliga r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen, inom kyrkan och inom nykterhetsr\xc3\xb6relsen och hon engagerade sig i m\xc3\xa5nga sociala fr\xc3\xa5gor.\n_START_SECTION_\nTidiga \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nOlga Knudsen v\xc3\xa4xte upp i det lilla samh\xc3\xa4llet F\xc3\xb8lle i den jyll\xc3\xa4ndska landsdelen Syddjurs. Hennes far, Jens Elsbert Knudsen, drev en st\xc3\xb6rre aff\xc3\xa4rsverksamhet p\xc3\xa5 orten. Hennes mor, Julie Vilhelmine R\xc3\xb8nberg, dog n\xc3\xa4r Olga Knudsen var 23 \xc3\xa5r gammal och hon kom d\xc3\xa4rmed att ta sig an moderns uppgifter i hemmet. Hennes br\xc3\xb6der var Ivar Knudsen, mannen bakom v\xc3\xa4rldens f\xc3\xb6rsta dieseldrivna skepp och direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Burmeister & Wain, och arm\xc3\xa9l\xc3\xa4karen Morten Knudsen vars hustru, sjuksk\xc3\xb6terskan Thora Knudsen, kom att introducera Olga Knudsen f\xc3\xb6r kvinnofr\xc3\xa5gorna. En tid efter moderns d\xc3\xb6d flyttade Knudsen tillsammans med sin far till Vejle och hon studerade teckning vid Teknisk Skole i Vejle. Hon kom att sk\xc3\xb6ta hush\xc3\xa5llet fram till faderns d\xc3\xb6d 1901, och \xc3\xa5ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjade hon arbeta som l\xc3\xa4rarinna i geografi och teckning vid Vejle D\xc3\xb8treskole. Skolan var hennes arbetsplats fram till 1930._NEWLINE_Parallellt med sitt arbete l\xc3\xa4t Knudsen grunda Vejle Kvindeforening (VK) 1905, vilket var en av de f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6reningarna i provinsen som arbetade f\xc3\xb6r kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. VK uppr\xc3\xa4ttades som en avdelning av Politisk Kvindeforening i K\xc3\xb6penhamn och fick snabbt \xc3\xb6ver hundra medlemmar. Genom sitt arbete i VK kom Knudsen i kontakt med kvinnor\xc3\xa4ttsk\xc3\xa4mpen och politikern Elna Munch (Det Radikale Venstre), som grundade paraplyorganisationen Landsforbundet for Kvinders Valgret (LKV) 1907. Knudsen blev sj\xc3\xa4lv styrelseledamot i LKV:s styrelse och l\xc3\xa4t ansluta VK till den nya landst\xc3\xa4ckande organisationen. Efter att LKV lades ned 1915, d\xc3\xa5 man hade uppn\xc3\xa5tt sitt m\xc3\xa5l om allm\xc3\xa4n och lika r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt, fortsatte Knudsen som styrelseledamot i Dansk Landsforbund for Kvinders Valgret som inriktade sig p\xc3\xa5 att verka f\xc3\xb6r kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt i andra l\xc3\xa4nder. Parallellt med arbetet i r\xc3\xb6str\xc3\xa4ttsr\xc3\xb6relsen var Knudsen \xc3\xa4ven en aktiv medlem av nykterhetsf\xc3\xb6rbundet Det Hvide Baand.\n_START_SECTION_\nPolitisk karri\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark fick kvinnorna r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt och r\xc3\xa4tt att kandidera vid landets kommunala val 1908. Olga Knudsen var en av de kvinnor som utnyttjade den nyvunna r\xc3\xa4ttigheten och st\xc3\xa4llde upp vid valet till Vejle kommuns hj\xc3\xa6lpekasse, och blev invald. En hj\xc3\xa6lpekasse var en kommunal institution i Danmark under 1900-talets f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lft, vilken erbj\xc3\xb6d ekonomisk hj\xc3\xa4lp till personer som hamnat i s\xc3\xa4rskilda sv\xc3\xa5righeter. Hon beh\xc3\xb6ll denna post fram till 1917 och var d\xc3\xa4r en f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r en b\xc3\xa4ttre hj\xc3\xa4lp till \xc3\xa4nkor, medan alkoholiserade m\xc3\xa4n enligt henne inte borde h\xc3\xb6ra till dem som var ber\xc3\xa4ttigade ekonomiskt st\xc3\xb6d. 1909 st\xc3\xa4lldes hon upp som kandidat p\xc3\xa5 en medborgarlista vid de kommunala valen och blev invald till Vejles byr\xc3\xa5d. H\xc3\xa4r kom hon bland annat att ta plats i den n\xc3\xa4mnd som behandlade fattigdomsfr\xc3\xa5gor och hon var medlem av byr\xc3\xa5det fram till 1921. Under samma period var hon ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r Venstres lokala partif\xc3\xb6rening (1918-1929), engagerad inom det kyrkliga och var invald i kyrkor\xc3\xa5det f\xc3\xb6r Frelsers socken i Vejle 1917-1926. _NEWLINE_\xc3\x85r 1918, vid det f\xc3\xb6rsta riksdagsvalet som var tillg\xc3\xa4nglig f\xc3\xb6r kvinnor, st\xc3\xa4lldes Knudsen upp som partiets kandidat till Rigsdagens b\xc3\xa5da kamrar. Hon blev invald till Landstinget samma \xc3\xa5r och blev d\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta kvinnan n\xc3\xa5gonsin som tog ordet d\xc3\xa5 hon f\xc3\xb6rklarade sig oenig med partikamraten Oluf Krag under ett tal om l\xc3\xa4rare och l\xc3\xa4rarinnors pensionering. F\xc3\xb6r henne var tidpunkten f\xc3\xb6r pensionering ett individuellt beslut och inte n\xc3\xa5got som best\xc3\xa4mdes utifr\xc3\xa5n k\xc3\xb6n. Socialdemokraten Nina Bang gjorde senare anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 att vara den f\xc3\xb6rsta kvinnan som h\xc3\xb6ll tal i Landstinget, vilket dock inte var sant. Knudsen gjorde sig \xc3\xa4ven h\xc3\xb6rd i debatten om lagen om gifta makars arvsr\xc3\xa4tt (1925\xe2\x80\x931926), d\xc3\xa4r hon tog avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rordningen om att \xc3\xa4nkor skulle ha en s\xc3\xa4rskild f\xc3\xb6rmyndare om de inte ville byta bostad efter makens d\xc3\xb6d. Hon var \xc3\xa4ven motst\xc3\xa5ndare till 1922-\xc3\xa5rs best\xc3\xa4mmelse om att kvinnor inte kunde vara f\xc3\xb6rmyndare \xc3\xb6ver sina barn, vilket hon ans\xc3\xa5g vara en omyndigf\xc3\xb6rklaring av kvinnan. I det dagliga politiska arbetet innehade hon bland annat ordf\xc3\xb6randeskapet inom de sociala, h\xc3\xa4lsopolitiska och kommunalpolitiska omr\xc3\xa5dena, d\xc3\xa4ribland vid behandlingen av sjukkasselagen respektive statsst\xc3\xb6det till behandling av tuberkul\xc3\xb6sa patienter. Hennes bakgrund inom nykterhetsr\xc3\xb6relsen kom att g\xc3\xb6ra sig bem\xc3\xa4rkt d\xc3\xa5 hon vid behandlingen av 1919 \xc3\xa5rs utsk\xc3\xa4nkningslag f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade en stramare reglering, d\xc3\xa5 hon ans\xc3\xa5g att den utbredda alkoholismen var en av orsakerna till m\xc3\xa5nga allvarliga sociala problem. Knudsen kom \xc3\xa4ven att g\xc3\xb6ra sig h\xc3\xb6rd i flera konkreta fr\xc3\xa5gor, d\xc3\xa4ribland i ett gemensamt kvinnligt angrepp mot en kl\xc3\xa4dfirma som s\xc3\xa5lde kl\xc3\xa4der som \xe2\x80\x9dnedv\xc3\xa4rderade det kvinnliga k\xc3\xb6net\xe2\x80\x9d samt i en uppmaning till det danska folket att bidra till att krigsf\xc3\xa5ngar i Sibirien och Turkestan kunde \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till sina respektive heml\xc3\xa4nder._NEWLINE_Knudsen blev inte \xc3\xa5tervald till Landstinget 1928. Hon \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Vejle efter att ha avslutat sin rikspolitiska karri\xc3\xa4r och intog d\xc3\xa4rmed flera olika styrelseuppdrag, bland annat som styrelseordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r barnhemmet M\xc3\xb8lholm.'