b'\n_START_ARTICLE_\nBengali\n_START_SECTION_\nGeografisk utbredning\n_START_PARAGRAPH_\nBengali \xc3\xa4r inhemskt spr\xc3\xa5k i den region i \xc3\xb6stra Sydasien som kallas Bengalen, vilken omfattar Bangladesh och den indiska delstaten V\xc3\xa4stbengalen. Omkring 98\xc2\xa0% av Bangladeshs totala befolkning talar bengali som modersm\xc3\xa5l. Det finns ocks\xc3\xa5 betydande bengalitalande grupper bland invandrare i Mellan\xc3\xb6stern, V\xc3\xa4stv\xc3\xa4rlden och Malaysia.\n_START_SECTION_\nOfficiell st\xc3\xa4llning\n_START_PARAGRAPH_\nBengali \xc3\xa4r det nationella och officiella spr\xc3\xa5ket i Bangladesh och ett av de 23 nationella spr\xc3\xa5k som erk\xc3\xa4nns av Indien.  Det \xc3\xa4r det officiella spr\xc3\xa5ket i delstaten V\xc3\xa4stbengalen och ett av de officiella spr\xc3\xa5ken i delstaten Tripura och i unionsterritoriet Andamanerna och Nikobarerna. Bengalitalarna \xc3\xa4r i majoritet p\xc3\xa5 Neil Islands och Havelock Island. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 medofficiellt spr\xc3\xa5k i Assam, som har tre \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande sylheti-spr\xc3\xa5kiga distrikt i s\xc3\xb6dra Assam: Silchar, Karimganj och Hailakandi. B\xc3\xa5de Indiens och Bangladeshs nationals\xc3\xa5nger skrevs p\xc3\xa5 bengali av Rabindranath Tagore.\n_START_SECTION_\nDialekter\n_START_PARAGRAPH_\nDen regionala variationen i talad bengali utg\xc3\xb6r ett dialektkontinuum. Lingvisten Suniti Kumar Chatterjee grupperade dessa dialekter i fyra stora grupper \xe2\x80\x93 radh, banga, kamarupa och varendra; men m\xc3\xa5nga alternativa grupperingsmodeller har ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6reslagits._NEWLINE_Sylheti, chittagoniska och chakma \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra spr\xc3\xa5k som ofta klassas som bengalidialekter. \xc3\x84ven om spr\xc3\xa5ken \xc3\xa4r \xc3\xb6msesidigt begripliga med andra dialekter av bengali, skulle dessa inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5s av en som talar standardbengali._NEWLINE_De sydv\xc3\xa4stliga dialekterna (radh) bildar grunden f\xc3\xb6r talad standardbengali, medan bangali \xc3\xa4r den dominerande dialektgruppen i Bangladesh. I de dialekter som \xc3\xa4r utbredda i stora delar av \xc3\xb6stra och syd\xc3\xb6stra Bengalen (omr\xc3\xa5dena Barisal, Chittagong, Dhaka och Sylhet i Bangladesh) motsvaras m\xc3\xa5nga av de v\xc3\xa4stbengaliska klusilerna och affrikatorna av frikativor. V\xc3\xa4stliga palatoalveolara affrikator \xe0\xa6\x9a [ t\xca\x83], \xe0\xa6\x9b [ t\xca\x83\xca\xb0], \xe0\xa6\x9c [[d\xca\x92]] motsvaras i \xc3\xb6stliga dialekter av  \xe0\xa6\x9a\xca\xbb [ts], \xe0\xa6\x9b\xe0\xa6\xbc [s], \xe0\xa6\x9c\xca\xbb [dz]~[[z]]. Inflytande fr\xc3\xa5n tibeto-burmanska spr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 ljudsystemet i \xc3\xb6stlig bengali m\xc3\xa4rks i fr\xc3\xa5nvaron av nasala vokaler. Vissa varianter av bengali, s\xc3\xa4rskilt chittagoniska och chakma, har kontrastiva toner._NEWLINE_Rajbangsi, kharia thar och mal paharia \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktade med v\xc3\xa4stbengaliska dialekter, men brukar vanligtvis r\xc3\xa4knas som separata spr\xc3\xa5k. Hajong betraktas ocks\xc3\xa5 som ett separat spr\xc3\xa5k, fast det har likheter med nordliga bengalidialekter._NEWLINE_N\xc3\xa4r bengali standardiserades i slutet av 1800-talet och b\xc3\xb6rjan av 1900-talet var Bengalens huvudstad Calcutta ocks\xc3\xa5 Bengalens kulturella centrum. Det som idag accepteras som standardformen av bengali i b\xc3\xa5de V\xc3\xa4stbengalen och Bangladesh \xc3\xa4r baserat p\xc3\xa5 den v\xc3\xa4st-centrala dialekten i Nadia-distriktet i n\xc3\xa4rheten av Calcutta. Det finns fall d\xc3\xa4r talare av standardbengali i V\xc3\xa4stbengalen anv\xc3\xa4nder ett annat ord \xc3\xa4n en talare av standardbengali i Bangladesh, fast\xc3\xa4n b\xc3\xa5da ord \xc3\xa4r av inhemskt bengaliskt ursprung. Exempelvis motsvarar nun (salt) i v\xc3\xa4ster l\xc3\xb4bon i \xc3\xb6ster.\n_START_SECTION_\nBetoning\n_START_PARAGRAPH_\nI standardbengali ligger betoningen i huvudsak p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta stavelsen. Orden i bengali \xc3\xa4r n\xc3\xa4stan alla trok\xc3\xa9iska; den huvudsakliga betoningen faller p\xc3\xa5 ordets inledande stavelse, medan sekund\xc3\xa4r betoning ofta faller p\xc3\xa5 alla uddataliga stavelser d\xc3\xa4refter, vilket ger str\xc3\xa4ngar s\xc3\xa5som sh\xc3\xb4-ho-jo-gi-ta "samarbete", d\xc3\xa4r  fetstil syftar p\xc3\xa5 prim\xc3\xa4r och sekund\xc3\xa4r betoning. Den f\xc3\xb6rsta stavelsen uppb\xc3\xa4r den starkaste betoningen, den tredje \xc3\xa4r n\xc3\xa5got svagare betonad och alla efterf\xc3\xb6ljande uddataliga stavelser har mycket svag betoning. I ord som har inl\xc3\xa5nats fr\xc3\xa5n sanskrit har dock rotstavelsen betoning._NEWLINE_N\xc3\xa4r prefix l\xc3\xa4ggs till ett ord flyttas betoningen normalt \xc3\xa5t v\xc3\xa4nster. Exempelvis har ordet shob-bho "civiliserad" huvudbetoning p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rsta stavelsen [shob], men om man l\xc3\xa4gger till det negerande prefixet [\xc3\xb4-] blir resultatet \xc3\xb4-shob-bho "ociviliserad", d\xc3\xa4r huvudbetoningen nu ligger p\xc3\xa5 den nytillagda f\xc3\xb6rsta stavelsen \xe0\xa6\x85 \xc3\xb4. I alla h\xc3\xa4ndelser f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar ordbetoning inte ett ords betydelse, och \xc3\xa4r alltid underordnad satsbetoning.\n_START_SECTION_\nIntonation\n_START_PARAGRAPH_\nIntonation eller r\xc3\xb6stl\xc3\xa4ge har mindre betydelse f\xc3\xb6r ord p\xc3\xa5 bengali, f\xc3\xb6rutom i vissa isolerade fall. I satser spelar dock intonation en betydelsefull roll. I en enkel p\xc3\xa5st\xc3\xa5endesats har de flesta ord och/eller fraser p\xc3\xa5 bengali ett stigande tonem, med undantag av sista ordet i satsen, som alltid har en l\xc3\xa5g ton. Detta intonationsm\xc3\xb6nster ger en musikalitet \xc3\xa5t den typiska bengalimeningen, med omv\xc3\xa4xlande l\xc3\xa5ga och h\xc3\xb6ga toner fram till den slutliga s\xc3\xa4nkningen i tonh\xc3\xb6jd som markerar satsslutet._NEWLINE_I satser som inneh\xc3\xa5ller fokuserade ord och/eller fraser varar de stigande tonerna endast till det fokuserade ordet; alla f\xc3\xb6ljande ord har l\xc3\xa5g ton. Detta intonationsm\xc3\xb6nster g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6r fr\xc3\xa5gor som b\xc3\xb6rjar med fr\xc3\xa5gepronomen, eftersom fr\xc3\xa5gepronomen vanligen anses vara fokuserade. I ja-nej-fr\xc3\xa5gor kan de stigande tonerna vara mer utpr\xc3\xa4glade och framf\xc3\xb6r allt har den sista stavelsen i det sista ordet i satsen h\xc3\xb6g fallande ton ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r l\xc3\xa5g j\xc3\xa4mn ton.\n_START_SECTION_\nVokall\xc3\xa4ngd\n_START_PARAGRAPH_\nVokall\xc3\xa4ngd \xc3\xa4r inte kontrastiv i bengali; under i \xc3\xb6vrigt lika f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden finns ingen betydelseskillnad mellan en "kort vokal" och en "l\xc3\xa5ng vokal", till skillnad fr\xc3\xa5n i m\xc3\xa5nga andra indiska spr\xc3\xa5k. N\xc3\xa4r morfemgr\xc3\xa4nser spelar in kan dock vokall\xc3\xa4ngd ibland skilja annars likljudande ord. Detta beror p\xc3\xa5 att \xc3\xb6ppna stavelser (det vill s\xc3\xa4ga stavelser som slutar p\xc3\xa5 vokal) i enstaviga ord har n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre vokaler \xc3\xa4n andra stavelsetyper. Exempelvis \xc3\xa4r vokalen i cha: "te" n\xc3\xa5got l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n det f\xc3\xb6rsta vokalen i cha\xc5\xa3a "slickande", eftersom cha: \xc3\xa4r ett ord med bara en stavelse, och ingen avslutande konsonant. (Den l\xc3\xa5nga vokalen markeras med kolon\xc2\xa0: i dessa exempel.) Suffixet \xc5\xa3a, som fungerar som best\xc3\xa4md artikel, kan tillf\xc3\xb6ras till cha: s\xc3\xa5 att ordet cha:\xc5\xa3a "teet" bildas. \xc3\x84ven n\xc3\xa4r ett annat morfem l\xc3\xa4ggs till  cha: bevaras den l\xc3\xa5nga vokalen. P\xc3\xa5 grund av detta kan vissa intressanta fall av synbart distinktiv vokall\xc3\xa4ngd hittas. I allm\xc3\xa4nhet tenderar bengalis vokaler att inte ha extrem vokalartikulation._NEWLINE_Dessutom kan, med en form av reduplikation som kallas "ekande reduplikation", den l\xc3\xa5nga vokalen i cha: kopieras in i det reduplicerande \xc5\xa3a:, s\xc3\xa5 att det ger cha:\xc5\xa3a: "te och allt som h\xc3\xb6r till det". D\xc3\xa4rmed finns f\xc3\xb6rutom cha:\xc5\xa3a "teet" (f\xc3\xb6rsta vokalen l\xc3\xa5ng) och cha\xc5\xa3a "slickande" (inga l\xc3\xa5nga vokaler) \xc3\xa4ven cha:\xc5\xa3a: "te och allt som h\xc3\xb6r till det" (b\xc3\xa5da vokalerna l\xc3\xa5nga).\n_START_SECTION_\nKonsonantkluster\n_START_PARAGRAPH_\nInhemska bengaliord (t\xc3\xb4dbh\xc3\xb4b) till\xc3\xa5ter inte initiala konsonantkluster; den maximala stavelsestrukturen \xc3\xa4r KVK (det vill s\xc3\xa4ga en vokal med en konsonant p\xc3\xa5 vardera sida). M\xc3\xa5nga bengalitalare begr\xc3\xa4nsar sitt ljudsystem till detta m\xc3\xb6nster, \xc3\xa4ven n\xc3\xa4r de anv\xc3\xa4nder l\xc3\xa5nord fr\xc3\xa5n sanskrit eller engelska, s\xc3\xa5som \xe0\xa6\x97\xe0\xa7\x87\xe0\xa6\xb0\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\xae geram (KV.KVK) f\xc3\xb6r \xe0\xa6\x97\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xb0\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\xae gram (KKVK) "by" eller \xe0\xa6\x87\xe0\xa6\xb8\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\x95\xe0\xa7\x81\xe0\xa6\xb2 iskul (KC.KVK) f\xc3\xb6r \xe0\xa6\xb8\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\x95\xe0\xa7\x81\xe0\xa6\xb2 skul (KKVK) "skola"._NEWLINE_Sanskritord (\xe0\xa6\xa4\xe0\xa7\x8e\xe0\xa6\xb8\xe0\xa6\xae t\xc3\xb4tsh\xc3\xb4m) som har l\xc3\xa5nats in i bengali har dock en stor upps\xc3\xa4ttning kluster, vilket ut\xc3\xb6kar den maximala stavelsestrukturen till KKKVK. Vissa av dessa kluster, s\xc3\xa5som mr i \xe0\xa6\xae\xe0\xa7\x83\xe0\xa6\xa4\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xaf\xe0\xa7\x81 mrittu "d\xc3\xb6d" eller sp i \xe0\xa6\xb8\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xaa\xe0\xa6\xb7\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\x9f sp\xc3\xb4sh\xc5\xa3o "klar", har blivit mycket vanliga, och kan anses som giltiga konsonantkluster p\xc3\xa5 bengali. Engelska och andra utl\xc3\xa4ndska (\xe0\xa6\xac\xe0\xa6\xbf\xe0\xa6\xa6\xe0\xa7\x87\xe0\xa6\xb6\xe0\xa7\x80 bideshi) l\xc3\xa5nord tillf\xc3\xb6r \xc3\xa4nnu fler klustertyper i bengali, och \xc3\xb6kar stavelsekapaciteten ytterligare till KKKVKKKK, d\xc3\xa5 allm\xc3\xa4nt brukade l\xc3\xa5nord s\xc3\xa5som \xe0\xa6\x9f\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xb0\xe0\xa7\x87\xe0\xa6\xa8 \xc5\xa3ren "t\xc3\xa5g" och \xe0\xa6\x97\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xb2\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\xb8 glash "glas" nu inkluderas \xc3\xa4ven i ledande bengaliordb\xc3\xb6cker._NEWLINE_Finala konsonantkluster \xc3\xa4r s\xc3\xa4llsynta i bengali. De flesta finala konsonantkluster har inl\xc3\xa5nats fr\xc3\xa5n engelskan, som i\xe0\xa6\xb2\xe0\xa6\xbf\xe0\xa6\xab\xe0\xa7\x8d\xe2\x80\x8c\xe0\xa6\x9f lif\xc5\xa3 "hiss" och \xe0\xa6\xac\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xaf\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\x82\xe0\xa6\x95 b\xc3\xaa\xc5\x86k "bank". Finala kluster finns dock i n\xc3\xa5gra inhemska bengaliord, men s\xc3\xa4llan i standarduttal. Ett exempel p\xc3\xa5 en final kluster i ett standardbengaliord \xc3\xa4r \xe0\xa6\x97\xe0\xa6\x9e\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\x9c g\xc3\xb4nj, som \xc3\xa5terfinns i hundratals namn p\xc3\xa5 st\xc3\xa4der och orter runtom i Bengalen, d\xc3\xa4ribland \xe0\xa6\xa8\xe0\xa6\xac\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\xac\xe0\xa6\x97\xe0\xa6\x9e\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\x9c N\xc3\xb4babg\xc3\xb4nj och \xe0\xa6\xae\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\xa8\xe0\xa6\xbf\xe0\xa6\x95\xe0\xa6\x97\xe0\xa6\x9e\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\x9c Manikg\xc3\xb4nj. Vissa ickestandardvarieteter av bengali anv\xc3\xa4nder finala kluster ganska ofta. Till exempel \xc3\xa4r det i vissa \xc3\xb6stliga dialekter vanligt med finala konsonantkluster som best\xc3\xa5r av en nasal och dess motsvarande orala klusil, som i \xe0\xa6\x9a\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\xa8\xe0\xa7\x8d\xe0\xa6\xa6 chand "m\xc3\xa5ne". Motsvarigheten till chand i standardbengali skulle vara \xe0\xa6\x9a\xe0\xa6\xbe\xe0\xa6\x81\xe0\xa6\xa6 ch\xc3\xa3d, med en nasalvokal ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r slutklustret.\n_START_SECTION_\nGrammatik\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantiv i bengali har inte genus. Adjektiv  b\xc3\xb6js inte i n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre utstr\xc3\xa4ckning. Substantiv och pronomen deklineras dock i fyra kasus och verb konjugeras i stor utstr\xc3\xa4ckning.\n_START_SECTION_\nOrdf\xc3\xb6ljd\n_START_PARAGRAPH_\nBengali har ordf\xc3\xb6ljden subjekt objekt verb, \xc3\xa4ven om variationer p\xc3\xa5 detta \xc3\xa4r vanliga. Bengali anv\xc3\xa4nder postpositioner, i motsats till  prepositioner som anv\xc3\xa4nds i de flesta europeiska spr\xc3\xa5k. Demonstrativer f\xc3\xb6ljer substantivet, medan r\xc3\xa4kneord, adjektiv och possessivuttryck  f\xc3\xb6reg\xc3\xa5r substantivet._NEWLINE_Ja-nej-fr\xc3\xa5gor kr\xc3\xa4ver ingen \xc3\xa4ndring av den grundl\xc3\xa4ggande ordf\xc3\xb6ljden. I st\xc3\xa4llet byts den l\xc3\xa5ga tonen i slutstavelsen ut mot en fallande h\xc3\xb6g ton. Dessutom kan valfria partiklar (till exempel \xe0\xa6\x95\xe0\xa6\xbf -ki, \xe0\xa6\xa8\xe0\xa6\xbe -na, etc.) ofta h\xc3\xa4ngas p\xc3\xa5 det f\xc3\xb6rsta eller sista ordet i en ja-nej-fr\xc3\xa5ga._NEWLINE_Fr\xc3\xa5gesatser med fr\xc3\xa5gepronomen bildas genom att fr\xc3\xa5gepronomenet s\xc3\xa4tts p\xc3\xa5 fokuspositionen, vilket vanligen \xc3\xa4r det f\xc3\xb6rsta eller andra ordet i utsagan.\n_START_SECTION_\nVerb\n_START_PARAGRAPH_\nVerb indelas i tv\xc3\xa5 klasser: finita och infinita. Infinita verb b\xc3\xb6js inte efter tempus eller person, medan finita verb b\xc3\xb6js efter person (f\xc3\xb6rsta, andra, tredje), tempus (presens, d\xc3\xa5tid, futurum), aspekt (enkel, perfekt, progressiv), och artighetsgrad (intim, familj\xc3\xa4r och formell), men inte efter numerus. Konditionalis, imperativ, och andra s\xc3\xa4rskilda modusb\xc3\xb6jningar kan ers\xc3\xa4tta tempus- och aspektsuffixen. Antalet b\xc3\xb6jningar kan f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga verbr\xc3\xb6tter \xc3\xb6verstiga 200._NEWLINE_B\xc3\xb6jningssuffix i bengalis morfologi varierar fr\xc3\xa5n region till region, liksom mindre skillnader i syntax._NEWLINE_Bengali skiljer sig fr\xc3\xa5n de flesta indoariska spr\xc3\xa5k i kopulan ("\xc3\xa4r") oftast saknas i presens. Allts\xc3\xa5 blir "han \xc3\xa4r l\xc3\xa4rare" she shikkh\xc3\xb4k (bokstavligen "han l\xc3\xa4rare"). _NEWLINE_I detta avseende liknar bengali exempelvis ryska och ungerska.'