b'\n_START_ARTICLE_\nDunbars tal\n_START_PARAGRAPH_\nDunbars tal \xc3\xa4r en kognitiv begr\xc3\xa4nsning f\xc3\xb6r det antal individer en m\xc3\xa4nniska kan uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla stabila sociala relationer med. Detta handlar om relationer d\xc3\xa4r en individ vet vem var och en av personerna \xc3\xa4r och hur varje individ relaterar till varje annan individ. F\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare av betydelsen hos Dunbars tal menar att grupper som \xc3\xa4r st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n detta antal kr\xc3\xa4ver mer restriktiva regler, lagar och kraftigare sanktioner mot normbrott f\xc3\xb6r att kunna uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla en stabil och sammanh\xc3\xa5llen grupp. Ingen exakt v\xc3\xa4rde anges f\xc3\xb6r Dunbars tal, men den vanliga approximationen \xc3\xa4r 150._NEWLINE_Dunbars tal f\xc3\xb6reslogs f\xc3\xb6rst den brittiske antropologen Robin Dunbar, som menade att begr\xc3\xa4nsningen var en direkt funktion av relativ storlek p\xc3\xa5 neocortex, samt att detta i sin tur begr\xc3\xa4nsar m\xc3\xb6jliga sociala gruppstorlekar. Den begr\xc3\xa4nsning som ges av processkapaciteten hos neocortex g\xc3\xa4ller det antal individer med vilka stabila interpersonella relationer kan uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llas. I periferin inkluderar talet \xc3\xa4ven tidigare kollegor till exempel gymnasiekamrater en person skulle vilja \xc3\xa5terbekanta sig med om de m\xc3\xb6ttes igen.\n_START_SECTION_\nForskningsbakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nPrimatologer har observerat att, p\xc3\xa5 grund av deras starkt sociala natur, m\xc3\xa5ste icke-m\xc3\xa4nskliga primater uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5lla personlig kontakt med de andra medlemmarna i deras sociala grupp, vanligtvis genom grooming. S\xc3\xa5dana grupper fungerar som skyddande klickar inom de fysiska grupper inom vilka primaterna lever. Antalet gruppmedlemmar en primat kan h\xc3\xa5lla reda p\xc3\xa5 f\xc3\xb6refaller vara begr\xc3\xa4nsat av volymen p\xc3\xa5 neocortex-regionen i primatens hj\xc3\xa4rna. Detta tyder p\xc3\xa5 att det finns ett artspecifikt index f\xc3\xb6r sociala gruppstorlekar, som kan ber\xc3\xa4knas fr\xc3\xa5n artens genomsnittliga volym f\xc3\xb6r neocortex._NEWLINE_I en forskningsartikel \xc3\xa5r 1992 anv\xc3\xa4nde Dunbar den korrelation som observerades f\xc3\xb6r icke-m\xc3\xa4nskliga primater f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ga en social gruppstorlek f\xc3\xb6r moderna m\xc3\xa4nniskor. Med en regressionsanalys baserat p\xc3\xa5 data fr\xc3\xa5n 38 primatsl\xc3\xa4kten, ber\xc3\xa4knade Dunbar en "genomsnittlig gruppstorlek" p\xc3\xa5 148._NEWLINE_Dunbar j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde d\xc3\xa4refter denna ber\xc3\xa4kning med k\xc3\xa4nda och typiska gruppstorlekar bland m\xc3\xa4nniskor. Han utgick fr\xc3\xa5n antagandet att den samtida genomsnittliga storleken p\xc3\xa5 neocortex utvecklades f\xc3\xb6r omkring 250\xc2\xa0000\xc2\xa0\xc3\xa5r sedan, det vill s\xc3\xa4ga under Pleistocen. Dunbar s\xc3\xb6kte igenom den antropologiska och etnografiska litteraturen f\xc3\xb6r folkr\xc3\xa4kningsliknande information om gruppstorlekar inom j\xc3\xa4gar-samlar-samh\xc3\xa4llen. S\xc3\xa5dana samh\xc3\xa4llen utg\xc3\xb6r de n\xc3\xa4rmaste approximationerna f\xc3\xb6r hur antropologin tror att pleistocens m\xc3\xa4nniskosamh\xc3\xa4llen s\xc3\xa5g ut. Dunbar noterade att grupper hamnade i tre kategorier: sm\xc3\xa5, medium och stora. Det motsvarar de antropologiska gruppkategorierna band, h\xc3\xa4rstamningsgrupp och stam - tre typer av grupper med 30\xe2\x80\x9350, 100\xe2\x80\x93200, respektive 500\xe2\x80\x932500 medlemmar per typ.'