b'\n_START_ARTICLE_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd \xc3\xa4r en arkipelag i \xc3\xb6stra Mellansverige, bel\xc3\xa4gen l\xc3\xa4ngs st\xc3\xb6rre delen av Stockholms l\xc3\xa4ns kust. Den r\xc3\xa4knas som Sveriges st\xc3\xb6rsta sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd och den n\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n, efter Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdshavet i sydv\xc3\xa4stra Finland. Omr\xc3\xa5det saknar formell avgr\xc3\xa4nsning, men brukar anses str\xc3\xa4cka sig fr\xc3\xa5n Arholma i norra delen av l\xc3\xa4net, cirka 150\xc2\xa0kilometer (80\xc2\xa0nautiska mil) utefter Upplands och S\xc3\xb6dermanlands kuster till Landsort i s\xc3\xb6der och i v\xc3\xa4st-\xc3\xb6stlig riktning fr\xc3\xa5n Stockholms fastland cirka 80\xc2\xa0kilometer (43\xc2\xa0nautiska mil) \xc3\xb6sterut till i h\xc3\xb6jd med Svenska H\xc3\xb6garna. Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden utanf\xc3\xb6r Stockholm brukar delas upp i tv\xc3\xa5 huvuddelar, den norra delen med Vaxholm som centralort i s\xc3\xb6der och Norrt\xc3\xa4lje i norr, respektive den s\xc3\xb6dra delen med Dalar\xc3\xb6 som centralort i norr och Nyn\xc3\xa4shamn i s\xc3\xb6der. Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden mellan Vaxholm och Dalar\xc3\xb6 och \xc3\xb6sterut brukar ben\xc3\xa4mnas den mellersta sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. _NEWLINE_Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd har mellan Bj\xc3\xb6rk\xc3\xb6-Arholma och \xc3\x96ja-Landsort befunnits ha n\xc3\xa5got \xc3\xb6ver 24\xc2\xa0000 \xc3\xb6ar, holmar och sk\xc3\xa4r och t\xc3\xa4cker cirka 1\xc2\xa0700\xc2\xa0km\xc2\xb2 varav cirka 530\xc2\xa0km\xc2\xb2 \xc3\xa4r land. Det finns omkring 10\xc2\xa0000 bofasta och 50\xc2\xa0000 fritidshus i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Bofast befolkning finns p\xc3\xa5 alla st\xc3\xb6rre \xc3\xb6ar n\xc3\xa4rmast kusten som har fast bro- eller f\xc3\xa4rjef\xc3\xb6rbindelser med v\xc3\xa4gf\xc3\xa4rja som exempelvis Vaxholm, Ingar\xc3\xb6, V\xc3\xa4rmd\xc3\xb6, Yxlan, Blid\xc3\xb6, Ljuster\xc3\xb6 och V\xc3\xa4dd\xc3\xb6 men ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av de st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna l\xc3\xa4ngre ut fr\xc3\xa5n kusten som exempelvis Ingmars\xc3\xb6, M\xc3\xb6ja, Runmar\xc3\xb6, N\xc3\xa4md\xc3\xb6, Orn\xc3\xb6 och Ut\xc3\xb6 som trafikeras av passagerarfartyg med fastst\xc3\xa4llda turlistor._NEWLINE_Cirka 15 procent av markarealen i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd \xc3\xa4gs eller f\xc3\xb6rvaltas av Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsstiftelsen. \xc3\x96vrig mark \xc3\xa4gs till st\xc3\xb6rsta delen av privata fastighets\xc3\xa4gare, i viss m\xc3\xa5n av olika f\xc3\xb6retag som bedriver verksamhet inom turistn\xc3\xa4ringen, s\xc3\xa5 \xc3\xa4ven de fiskevatten p\xc3\xa5 inre vatten som tillh\xc3\xb6r fastigheterna d\xc3\xa4r enbart fastighets\xc3\xa4garen har r\xc3\xa4tt att bedriva n\xc3\xa4tfiske.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbornas levnadsvillkor\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd har i alla tider haft karakt\xc3\xa4ren av sm\xc3\xa5jordbruk kombinerat med fiske f\xc3\xb6r det egna hush\xc3\xa5llet, till skillnad fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6teborgs sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd som mer har haft karakt\xc3\xa4ren av renodlade fiskesamh\xc3\xa4llen. Dessa tydliga skillnader i levnadsvillkor och utkomstm\xc3\xb6jligheter har medf\xc3\xb6rt stora skillnader i kultur och utveckling i de b\xc3\xa5da typerna av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdssamh\xc3\xa4llen._NEWLINE_\xc3\x84nda fram till b\xc3\xb6rjan av 1900-talet pr\xc3\xa4glades sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbornas levnadsvillkor av ekonomisk knapphet i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med levnadsvillkoren p\xc3\xa5 fastlandet. P\xc3\xa5 de mindre g\xc3\xa5rdarna med sm\xc3\xa5 jordbruksarealer fanns det ett begr\xc3\xa4nsat utrymme f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljning av jordbruksprodukter. Det som producerades gick f\xc3\xb6r det mesta \xc3\xa5t i det egna hush\xc3\xa5llet och f\xc3\xb6r foder till g\xc3\xa5rdens djur under vinterhalv\xc3\xa5ret. Fisket svarade f\xc3\xb6r en betydande del av hush\xc3\xa5llningen men \xc3\xa4ven som inkomstk\xc3\xa4lla, d\xc3\xa4r man p\xc3\xa5 de st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna med en stor befolkning ofta fiskade i arbetslag med gemensamt \xc3\xa4gda st\xc3\xb6rre fiskeredskap f\xc3\xb6r att effektivisera fisket, vilket fr\xc3\xa4mst g\xc3\xa4llde str\xc3\xb6mmingsfisket p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r och h\xc3\xb6st. Str\xc3\xb6mmingsfisket, och fisket i allm\xc3\xa4nhet, som redan p\xc3\xa5 1400-talet utvecklades som en av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbornas huvudn\xc3\xa4ringar f\xc3\xb6r fr\xc3\xa4mst de bofasta i den mellersta delen av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som hade en begr\xc3\xa4nsad tillg\xc3\xa5ng till jordbrukarealer, bedrevs \xc3\xa4ven som stordrift runt en del av de yttersta sk\xc3\xa4ren p\xc3\xa5 de fria fiskevattnen, s\xc3\xa5 kallade kronovatten, som tillh\xc3\xb6rde staten. Som betydelsefulla \xe2\x80\x9dFiskehamnar eller Fiskeski\xc3\xa4r\xe2\x80\x9d n\xc3\xa4mns 1744; H\xc3\xa5kansk\xc3\xa4r, Vattungarna, Norrsk\xc3\xa4r, Tyfsk\xc3\xa4r, Karlsk\xc3\xa4r, L\xc3\xa5ngsk\xc3\xa4r, Sk\xc3\xa4rf, Svenska H\xc3\xb6garna, Gill\xc3\xb6ga, Kubbarna, Nassa, Bj\xc3\xb6rksk\xc3\xa4r, Horssten, Gr\xc3\xb6nsk\xc3\xa4r, Brand och Bytta._NEWLINE_Tr\xc3\xa4ngseln p\xc3\xa5 dessa fiskest\xc3\xa4llen var tidvis stor och ordningen m\xc3\xa5ste uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5llas med noggranna f\xc3\xb6reskrifter. Ett \xe2\x80\x9dHamneskr\xc3\xa5\xe2\x80\x9d uppr\xc3\xa4ttades redan 1448 av Karl Knutsson (Bonde) (cirka 1409\xe2\x80\x931470) och Huvudsk\xc3\xa4rslagen 1450 av Erengisle Nilsson d.y. Dessa ersattes 1669 av en \xe2\x80\x9dHamner\xc3\xa4tt\xe2\x80\x9d, och senare av Kungl. Maj:ts f\xc3\xb6rnyade \xe2\x80\x9dHamnordning\xe2\x80\x9d \xc3\xa5r 1726. Enligt dessa f\xc3\xb6rordningar skulle det finnas en hamnfogde vid varje fiskehamn, som reglerade f\xc3\xb6rdelningen av fiskevattnen, tilldelning av hamnplats, och tomt f\xc3\xb6r fiskebod och sj\xc3\xb6bod samt plats f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ttorkning. Ingen fick b\xc3\xb6rja fisket p\xc3\xa5 morgonen, innan hamnfogden med en ringklocka givit startsignal. P\xc3\xa5 kv\xc3\xa4llen fick heller inte n\xc3\xa4tl\xc3\xa4ggningen b\xc3\xb6rja f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n efter en s\xc3\xa5dan startsignal. Hamnfogden avgjorde ocks\xc3\xa5 tvister mellan fiskelagen. Det intensiva s\xc3\xa4songsfisket ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna i yttersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden med stora avst\xc3\xa5nd in till de fasta boplatserna, medf\xc3\xb6rde att m\xc3\xa5nga bodde ute vid fiskel\xc3\xa4gena l\xc3\xa4ngre tider varf\xc3\xb6r kyrkan ans\xc3\xa5g att det fanns behov av att bygga kapell p\xc3\xa5 de mest befolkade \xc3\xb6arna, som Horssten, Gill\xc3\xb6ga och Svenska H\xc3\xb6garna. Pr\xc3\xa4sterna fr\xc3\xa5n de n\xc3\xa4rmaste kyrkorna hade skyldighet att infinna sig under fisketiden och \xe2\x80\x9dsacra ibidem peragere\xe2\x80\x9d och fiskelagen m\xc3\xa5ste infinna sig till de gudstj\xc3\xa4nster som h\xc3\xb6lls. P\xc3\xa5 Horssten fanns det ocks\xc3\xa5 en krog. P\xc3\xa5 vissa \xc3\xb6ar anlades ocks\xc3\xa5 kyrkog\xc3\xa5rdar genom att de var alltf\xc3\xb6r l\xc3\xa5ngt f\xc3\xb6r att ro i land de avlidna. Avsaknaden av tillr\xc3\xa4ckligt med jord p\xc3\xa5 de kala klipporna gjorde att man byggde en l\xc3\xa5g stenmur omkring graven som fylldes med jord. Rester av s\xc3\xa5dana kyrkog\xc3\xa5rdar finns bland annat p\xc3\xa5 Horssten och Svenska H\xc3\xb6garna._NEWLINE_L\xc3\xa4ngst ut i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden med tunna jordlager som bara r\xc3\xa4ckte till mindre tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsland f\xc3\xb6r exempelvis potatisodling och ett f\xc3\xa5tal betesdjur, svarade fisket och jakt p\xc3\xa5 s\xc3\xa4l och sj\xc3\xb6f\xc3\xa5gel f\xc3\xb6r de huvudsakliga inkomstk\xc3\xa4llorna. Rester av g\xc3\xb6mslen f\xc3\xb6r f\xc3\xa5geljakt i form av stenr\xc3\xb6sen kan fortfarande p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga av \xc3\xb6arna i den yttre sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Innan man b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4nda skjutvapen, ofta i kombination med vettar (f\xc3\xa5gelattrapper), f\xc3\xb6r jakt p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6f\xc3\xa5gel, anv\xc3\xa4nde man stora n\xc3\xa4t som sp\xc3\xa4ndes upp mellan h\xc3\xb6ga stolpar d\xc3\xa4r man visste att de l\xc3\xa5gtflygande f\xc3\xa5gelstr\xc3\xa4cken drog fram, som exempelvis ejder. Man plockade ocks\xc3\xa5 f\xc3\xa5gel\xc3\xa4gg ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna vilket dock, liksom f\xc3\xa5ngst med f\xc3\xa5geln\xc3\xa4t, ganska snart f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds genom att det utvecklades till ett allvarligt hot mot hela f\xc3\xa5gelbest\xc3\xa5ndet i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden._NEWLINE_De som saknade jordbruksmark var oftast specialiserade p\xc3\xa5 enbart fiske eller olika typ av hantverk som b\xc3\xa5t- eller husbyggnation. Obebodda \xc3\xb6ar med bra \xc3\xa4ngsmarker l\xc3\xa4ngre in i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som ingick i \xc3\xa4gorna, anv\xc3\xa4ndes ofta som betes\xc3\xb6ar f\xc3\xb6r boskap som man transporterade ut med b\xc3\xa5tar och \xc3\xa5kte ut och mj\xc3\xb6lkade p\xc3\xa5 plats. Man slog ocks\xc3\xa5 ofta det h\xc3\xb6ga gr\xc3\xa4set p\xc3\xa5 \xc3\xb6ar som inte betades och fraktade hem det i b\xc3\xa5tar till g\xc3\xa5rden som foder \xc3\xa5t djuren. M\xc3\xa5nga av de \xc3\xb6ar i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som kallas "\xc3\x84ngsholmen" eller "\xc3\x84ngsholmarna" har sitt ursprung i anv\xc3\xa4ndning som betes\xc3\xb6ar eller \xc3\xb6ar dit man rodde ut, slog gr\xc3\xa4set och h\xc3\xb6ll efter sly._NEWLINE_Hush\xc3\xa5llen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden var ofta helt sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjande och det mesta tillverkades p\xc3\xa5 den egna g\xc3\xa5rden eller lokalt p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon av de n\xc3\xa4rmaste st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna. Bes\xc3\xb6ken in till n\xc3\xa4rmaste st\xc3\xb6rre ort p\xc3\xa5 fastlandet var s\xc3\xa4llsynta d\xc3\xa4r det oftast handlade om att s\xc3\xa4lja insaltad fisk, s\xc3\xa4lskinn och hantverksvaror som man hade tillverkat under de m\xc3\xb6rka vinterm\xc3\xa5naderna och fylla p\xc3\xa5 sina f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d av basvaror som inte kunde inf\xc3\xb6rskaffas ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna. Isoleringen mot fastlandslivet blev speciellt p\xc3\xa5taglig under vinterm\xc3\xa5naderna d\xc3\xa4r det fr\xc3\xa4mst handlade om att \xc3\xb6verleva och spara p\xc3\xa5 de f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d man hade bunkrat upp. Isbildningen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden vintertid, som under \xc3\xa5rhundraden har varierat kraftigt, hade f\xc3\xb6rr i tiden en helt avg\xc3\xb6rande betydelse f\xc3\xb6r m\xc3\xb6jligheten att \xc3\xb6verleva och f\xc3\xb6rflytta sig mellan \xc3\xb6ar och in till fastlandet. Vinterm\xc3\xa5nader, h\xc3\xb6st och v\xc3\xa5r med d\xc3\xa5lig is som varken bar eller brast n\xc3\xa4r man inte hade tillg\xc3\xa5ng till isbrytande b\xc3\xa5tar, var speciellt sv\xc3\xa5ra och skapade l\xc3\xa4tt kritiska situationer vid behov av att tillkalla en l\xc3\xa4kare. _NEWLINE_Den regelbundna m\xc3\xb6tesplatsen blev ofta kyrkan p\xc3\xa5 s\xc3\xb6ndagarna f\xc3\xb6r de som kunde ta sig dit beroende av v\xc3\xa4der och isf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Kyrkan anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r sockenst\xc3\xa4mmorna om det inte fanns en s\xc3\xa4rskild bygdeg\xc3\xa5rd, d\xc3\xa4r man diskuterade allt som h\xc3\xa4nt och planerade f\xc3\xb6r beslutade \xc3\xa5tg\xc3\xa4rder inom socknen.\n_START_SECTION_\nSkolan i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nGenom den allm\xc3\xa4nna skolplikten, inf\xc3\xb6rd i Sverige 1842 som ers\xc3\xa4ttning f\xc3\xb6r den av kyrkan tidigare bedrivna grundl\xc3\xa4ggande l\xc3\xa4sundervisningen, kom m\xc3\xa5nga mindre skolor i slutet p\xc3\xa5 1800-talet att inom en 5\xe2\x80\x9310-\xc3\xa5rsperiod byggas p\xc3\xa5 de st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna ute i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Ofta svarade en eller h\xc3\xb6gst tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4rare f\xc3\xb6r undervisningen i samtliga \xc3\xa4mnen i den grundl\xc3\xa4ggande 4-\xc3\xa5riga skolan och fr\xc3\xa5n 1882 den 6-\xc3\xa5riga obligatoriska folkskolan. Skolbyggnaden uppf\xc3\xb6rdes f\xc3\xb6r det mesta som en kombinerad skola och bostad f\xc3\xb6r l\xc3\xa4rarens familj som oftast kom fr\xc3\xa5n fastlandet och i de flesta fall inte hade en familjebakgrund som sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbo._NEWLINE_L\xc3\xa4raren, pr\xc3\xa4sten och distriktsl\xc3\xa4karen var de tre instanser som l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1800-talet i praktiken svarade f\xc3\xb6r mycket av den grundl\xc3\xa4ggande vardagliga ordningen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdssamh\xc3\xa4llet och l\xc3\xb6ste m\xc3\xa5nga mindre tvister genom att de oftast hade den b\xc3\xa4sta utbildningen och bra kontakter med samh\xc3\xa4llets centrala funktioner och olika myndigheter. Polisv\xc3\xa4sendet i form av l\xc3\xa4nsman (fr\xc3\xa5n 1675, kronol\xc3\xa4nsman) tillgreps bara vid st\xc3\xb6rre tvister och rena f\xc3\xb6rbrytelser genom att resev\xc3\xa4gen ut i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden handlade om dagsl\xc3\xa5nga resor. F\xc3\xb6r den lokala gemensamma inriktningen av samh\xc3\xa4llets utveckling svarade sockenst\xc3\xa4mmorna som beslutande organ och h\xc3\xb6lls ofta i kyrkan med kyrkoherden som ordf\xc3\xb6rande. Innan tidningsutgivningen blev allm\xc3\xa4nt spridd och l\xc3\xa4skunnigheten mer utbredd, proklamerades ofta viktiga meddelanden och kung\xc3\xb6relser fr\xc3\xa5n myndigheter i muntlig form av pr\xc3\xa4sten fr\xc3\xa5n predikstolen n\xc3\xa4r man hade samlats till gudstj\xc3\xa4nsten p\xc3\xa5 s\xc3\xb6ndagarna._NEWLINE_Genom att antalet elever i m\xc3\xa5nga skolor ute i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden var l\xc3\xa5gt, liksom ofta var fallet p\xc3\xa5 1800-talet i den glesbefolkade landsbygden i Sverige, och en eller h\xc3\xb6gst tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4rare undervisade fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rsta till sj\xc3\xa4tte \xc3\xa5rskurs i samtliga l\xc3\xa4ro\xc3\xa4mnen inklusive sl\xc3\xb6jd, delades eleverna ofta upp i \xc3\xa5ldersgrupper, d\xc3\xa4r l\xc3\xa4raren bedrev undervisning parallellt i flera olika \xc3\xa5rsklasser genom att skifta \xc3\xa4mne under lektionstimmarna. F\xc3\xb6r elever p\xc3\xa5 de mest avl\xc3\xa4gsna \xc3\xb6arna var man i vissa fall tvungen att tillgripa inkvartering i anslutning till skolan genom sv\xc3\xa5righeten att ta sig till skolan vid d\xc3\xa5ligt v\xc3\xa4der. Undervisningen i skolorna var till stor del styrd av kravet p\xc3\xa5 att alla arbetsf\xc3\xb6ra familjemedlemmar beh\xc3\xb6vdes p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden f\xc3\xb6r familjens f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningen, speciellt under sk\xc3\xb6rdetider och vid andra viktiga s\xc3\xa4songsg\xc3\xb6rom\xc3\xa5l. Skolg\xc3\xa5ngen s\xc3\xa5gs d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r av m\xc3\xa5nga sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbor l\xc3\xa4nge som "ett n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt ont" d\xc3\xa4r det fr\xc3\xa4mst handlade om att f\xc3\xa5 eleverna att l\xc3\xa4ra sig de grundl\xc3\xa4ggande \xc3\xa4mnena l\xc3\xa4sning, skrivning och r\xc3\xa4kning. Det fanns s\xc3\xa4llan n\xc3\xa5gon m\xc3\xb6jlighet att studera vidare p\xc3\xa5 fastlandet efter den grundl\xc3\xa4ggande 6-\xc3\xa5riga skolg\xc3\xa5ngen, av b\xc3\xa5de praktiska och ekonomiska sk\xc3\xa4l, f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden som ofta g\xc3\xa4llde \xc3\xa4nda in p\xc3\xa5 1950-talet, vilket kom att f\xc3\xb6rdr\xc3\xb6ja den allm\xc3\xa4nna teoretiska utbildningsniv\xc3\xa5n j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena f\xc3\xb6r fastlandsboende. F\xc3\xb6r sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsborna l\xc3\xa5g det stora behovet fr\xc3\xa4mst i praktiska kunskaper i jordbruk, maskinsk\xc3\xb6tsel, djursk\xc3\xb6tsel, fiske, sj\xc3\xb6vana och hantverksskicklighet genom att dessa f\xc3\xa4rdigheter var helt avg\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r att kunna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig och kunna \xc3\xb6verta familjeg\xc3\xa5rden. Antalet arbetstillf\xc3\xa4llen som erbj\xc3\xb6ds inom industriell verksamhet i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden var f\xc3\xa5 till skillnad mot i de tidiga industrisamh\xc3\xa4llena p\xc3\xa5 fastlandet, vilket medf\xc3\xb6rde att jordbruk och fiske var de n\xc3\xa4ringar som i huvudsak stod till buds f\xc3\xb6r dem som valde att bo kvar i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nSegel, \xc3\xa5ngmaskinen, t\xc3\xa4ndkulemotorn och dieselmotorn\n_START_PARAGRAPH_\nInnan f\xc3\xb6rbr\xc3\xa4nningsmotorn kom till anv\xc3\xa4ndning f\xc3\xb6r mindre b\xc3\xa5tar skedde alla mindre transporter med enkla kombinerade rodd- och segelb\xc3\xa5tar utan fock d\xc3\xa4r den ostagade eller f\xc3\xb6r st\xc3\xb6rre b\xc3\xa5tar stagade masten och seglet av typen sprisegel enkelt kunde f\xc3\xa4llas och lyftas ur b\xc3\xa5ten n\xc3\xa4r det inte anv\xc3\xa4ndes. Fanns det ingen vind var det enda alternativet att ro b\xc3\xa5ten. Den st\xc3\xb6rre roslagsskutan av typ sandkil, vedjakt \xc3\xa4ven kallad "rospigg" eller "storb\xc3\xa5t", ett fartyg med en mast och stor segelyta i form av ett gaffelsegel och \xc3\xa4ven fock blev sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens vanligaste fraktfartyg f\xc3\xb6r tyngre och skrymmande last som ved och timmer. B\xc3\xa5ttypen, som avbildas i \xc3\x96ster\xc3\xa5kers kommunvapen var i storleksklassen 15\xc2\xa0meter l\xc3\xa5ng och relativt bred i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till l\xc3\xa4ngden vilket gav en bra lastf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga med litet djupg\xc3\xa5ende. Det skulle dr\xc3\xb6ja till 1910-talet innan t\xc3\xa4ndkulemotorn kom i allm\xc3\xa4nt bruk f\xc3\xb6r b\xc3\xa5tar som p\xc3\xa5 ett radikalt s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade transportm\xc3\xb6jligheterna till sj\xc3\xb6ss och man blev mindre beroende av v\xc3\xa4der och vind._NEWLINE_\xc3\x85ngmaskinen, t\xc3\xa4ndkulemotorn och den senare dieselmotorn var de enskilt viktigaste faktorerna bakom den totala f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringen av samh\xc3\xa4llet i slutet p\xc3\xa5 1800-talet och i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 1900-talet, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 fastlandssidan och i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Den mindre cirka 6\xc2\xa0meter l\xc3\xa5nga kraftigt byggda "h\xc3\xb6gsj\xc3\xb6b\xc3\xa5ten" i tr\xc3\xa4, oftast helt \xc3\xb6ppen, med den tillf\xc3\xb6rlitliga och enkelt konstruerade t\xc3\xa4ndkulemotorn som kunde startas genom att v\xc3\xa4rma upp t\xc3\xa4ndkulan med en bl\xc3\xa5slampa och dras ig\xc3\xa5ng med handkraft utan krav p\xc3\xa5 el-system, blev var mans "lastbil" till sj\xc3\xb6ss med en stor kapacitet f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de transporter och fiske l\xc3\xa5ngt ut i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. B\xc3\xa5ttypen var mycket vanlig l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1960-talet. M\xc3\xa5nga av dessa \xc3\xa4ldre h\xc3\xb6gsj\xc3\xb6b\xc3\xa5tar i tr\xc3\xa4 finns bevarade och anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4n idag, men d\xc3\xa4r man ofta ersatt t\xc3\xa4ndkulemotorn men en encylindrig br\xc3\xa4nslesn\xc3\xa5l dieselmotor som ger samma karakteristiska motorljud som h\xc3\xb6rts i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden sen mer \xc3\xa4n 100\xc2\xa0\xc3\xa5r. De st\xc3\xb6rre fiskeb\xc3\xa5tarna byggda i tr\xc3\xa4 f\xc3\xb6r fiske utomsk\xc3\xa4rs med tr\xc3\xa5l, som var vanliga p\xc3\xa5 v\xc3\xa4stkusten anv\xc3\xa4ndes ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ostkusten \xc3\xa4nda fram mot 1960-talet, men dessa b\xc3\xa5tar har haft betydligt st\xc3\xb6rre en-, tv\xc3\xa5- till trecylindriga l\xc3\xa5gvarviga t\xc3\xa4ndkulemotorer. _NEWLINE_I slutet av 1800-talet tillkom flera mindre rederier i Stockholm som med koleldade \xc3\xa5ngmaskinsdrivna st\xc3\xb6rre sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsb\xc3\xa5tar med skrov av hopnitade st\xc3\xa5lpl\xc3\xa5tar, f\xc3\xb6r i huvudsak personbefordran, b\xc3\xb6rjade trafikera alla st\xc3\xb6rre \xc3\xb6ar i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden med regulj\xc3\xa4ra turlistor, vilket medf\xc3\xb6rde betydande f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar i kommunikationerna mellan sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden och fastlandet. Den f\xc3\xb6rsta regulj\xc3\xa4ra \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tsf\xc3\xb6rbindelsen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden var traden mellan Stockholm och Norrt\xc3\xa4lje, som \xc3\xb6ppnades 1846. \xc3\x85r 1862 hade de regulj\xc3\xa4ra till\xc3\xa4ggsplatserna f\xc3\xb6r \xc3\xa5ngmaskinsdrivna fartyg ut\xc3\xb6kats till orterna Vaxholm, \xc3\x96stan\xc3\xa5, Furusund, V\xc3\xa4dd\xc3\xb6 och Dalar\xc3\xb6. Det var under denna tid som fastlandsboende b\xc3\xb6rjade s\xc3\xb6ka sig ut till sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden under sommarm\xc3\xa5naderna. Flera sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsb\xc3\xa5tar var ocks\xc3\xa5 isg\xc3\xa5ende vilket m\xc3\xb6jliggjorde regulj\xc3\xa4r trafik p\xc3\xa5 vissa rutter \xc3\xa4ven vintertid. S\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom ersattes \xc3\xa5ngmaskinen av den betydligt effektivare och mer l\xc3\xa4ttman\xc3\xb6vrerade dieselmotorn som kunde fj\xc3\xa4rrman\xc3\xb6vreras fr\xc3\xa5n kommandobryggan. Merparten av de s\xc3\xa5 kallade \xc3\xa5ngb\xc3\xa5tarna som fortfarande trafikerar Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd av kulturella sk\xc3\xa4l, har oljeeldade \xc3\xa5ngpannor d\xc3\xa4r br\xc3\xa4nnaren fungerar efter samma princip som en oljebr\xc3\xa4nnare till ett vattenburet v\xc3\xa4rmesystem i en fastighet. B\xc3\xa5ttypen erfordrar utbildade \xc3\xa5ngmaskinsmaskinister.\n_START_SECTION_\nIndustriell verksamhet i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nI Ytterby gruva p\xc3\xa5 Resar\xc3\xb6 uppt\xc3\xa4cktes mellan 1843 och 1879 inte mindre \xc3\xa4n sju nya grund\xc3\xa4mnen, varav samtliga f\xc3\xa5tt namn som kan h\xc3\xa4rledas till Ytterby, Stockholm eller Skandinavien.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som boplats\n_START_PARAGRAPH_\nDe s\xc3\xa4mre levnadsvillkoren ekonomiskt och det k\xc3\xa4rva klimatet, speciellt under h\xc3\xb6st och vinter och det starka beroendet av havet under alla v\xc3\xa4derleksf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning och transport, har satt sin speciella pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 de bofasta sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsborna \xc3\xa4nda in v\xc3\xa5r tid. Ett f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande som dock alltmer under \xc3\xa5ren har utraderas genom att de relativt sett f\xc3\xa5 kvarvarande bofasta sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbor, ofta kombinerar arbete ute i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden med arbete i den n\xc3\xa4rmaste st\xc3\xb6rre fastlandsorten f\xc3\xb6r att kunna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja sig. Moderna IT-l\xc3\xb6sningar har ocks\xc3\xa5 m\xc3\xb6jliggjort att delvis kunna arbeta p\xc3\xa5 distans fr\xc3\xa5n hemorten ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna f\xc3\xb6r de som arbetar inom tj\xc3\xa4nstesektorn. \xc3\x84ven om n\xc3\xa4rmandet mellan levnadsvillkoren mellan stad och sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd har utj\xc3\xa4mnats successivt underh\xc3\xa5lls ofta skillnaderna i levnadss\xc3\xa4tt genom att m\xc3\xa5nga sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbor sen \xc3\xa5rhundraden tillbaka innehar \xc3\xa4rvda stora landarealer och fiskevatten som bara kan utnyttjas av den enskilde fastighets\xc3\xa4garen f\xc3\xb6r sm\xc3\xa5skaligt skogsbruk, tillverkning av ved och n\xc3\xa4tfiske till hush\xc3\xa5llsbehov. M\xc3\xa5nga sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbor som \xc3\xa4rvt och beh\xc3\xa5llit sina f\xc3\xb6rf\xc3\xa4ders lantbruksfastigheter lever stadsliv under arbetsveckorna och till viss del sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsliv i klassisk mening p\xc3\xa5 ledig tid. \xc3\x85kermarken utarrenderas oftast till n\xc3\xa4rmast st\xc3\xb6rre lantbruksg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 fastlandet p\xc3\xa5 de st\xc3\xb6rre \xc3\xb6arna som har fasta f\xc3\xb6rbindelser till fastlandet med bro eller v\xc3\xa4gverksf\xc3\xa4rja. F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att etablera st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6retag ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna f\xc3\xb6r att erbjuda fler arbetstillf\xc3\xa4llen har haft vissa framg\xc3\xa5ngar under 2000-talet men mest handlar det om mindre servicef\xc3\xb6retag, livsmedelsbutiker, restauranger, byggf\xc3\xb6retag, hantverksf\xc3\xb6retag och b\xc3\xa5tvarv med mellan 1 och 5 anst\xc3\xa4llda eller tj\xc3\xa4nstef\xc3\xb6retag p\xc3\xa5 fastlandet som har anst\xc3\xa4llda som arbetar p\xc3\xa5 distans ute i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden, som exempelvis p\xc3\xa5 M\xc3\xb6ja och Ingmars\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nLandh\xc3\xb6jningen, som idag i Stockholmstrakten ligger p\xc3\xa5 cirka 3\xe2\x80\x933,5\xc2\xa0mm per \xc3\xa5r, det vill s\xc3\xa4ga 30\xe2\x80\x9335\xc2\xa0cm per 100\xc2\xa0\xc3\xa5r som \xc3\xa4r ett resultat av den senaste istiden, g\xc3\xb6r att sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens geografi kontinuerligt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras \xc3\xa4ven om den i praktiken inte har n\xc3\xa5gon betydelse f\xc3\xb6r innevarande generationer och \xc3\xa4r knappt m\xc3\xa4rkbar under en hel livstid. Effekterna av sedimenteringen fr\xc3\xa5n d\xc3\xb6da v\xc3\xa4xter p\xc3\xa5 havsbotten i grunda omr\xc3\xa5den med stillast\xc3\xa5ende vatten \xc3\xa4r betydligt st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n effekterna av den regulj\xc3\xa4ra landh\xc3\xb6jningen av havsbotten. F\xc3\xb6r att p\xc3\xa5visa betydande f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av vattenlinjen som att separata \xc3\xb6ar f\xc3\xb6renats med fast mark m\xc3\xa5ste man g\xc3\xa5 tillbaka till mitten eller slutet p\xc3\xa5 1800-talet. Farleder och sund som i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6trafik har i m\xc3\xa5nga fall blivit f\xc3\xb6r grunda eller beh\xc3\xb6ver muddras. Nya sk\xc3\xa4r och grund som stiger ur vattnet kr\xc3\xa4ver en uppdatering av sj\xc3\xb6korten med minst cirka 25-\xc3\xa5rsintervaller f\xc3\xb6r att kunna utvisa erforderlig noggrannhet i vattendjup. Vattendjupet p\xc3\xa5verkas ocks\xc3\xa5 i h\xc3\xb6g grad av r\xc3\xa5dande lufttryck \xc3\xb6ver \xc3\x96stersj\xc3\xb6n i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till lufttrycket i Nordsj\xc3\xb6n, kraftiga vindar som pressar in eller ut vatten ur \xc3\x96stersj\xc3\xb6n och den genomsnittliga havsniv\xc3\xa5n i v\xc3\xa4rldshaven som kontinuerligt varierar. Sammantaget ger detta en variation p\xc3\xa5 cirka \xc2\xb10,5\xc2\xa0meter i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till medelhavsniv\xc3\xa5n under ett \xc3\xa5r. Vattendjupet i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd ut till i h\xc3\xb6jd med Svenska H\xc3\xb6garna ligger i genomsnitt inom maximalt 20\xe2\x80\x9335\xc2\xa0meter med enstaka djups\xc3\xa4nkor p\xc3\xa5 50\xe2\x80\x9380\xc2\xa0meter upp till maximalt 100\xe2\x80\x93110\xc2\xa0meter i till exempel Uddjupet och M\xc3\xb6ja v\xc3\xa4sterfj\xc3\xa4rd. De st\xc3\xb6rsta djupen \xc3\xa5terfinns inom Landsortsdjupet, ett sn\xc3\xa4vt omr\xc3\xa5de cirka 15\xc2\xa0nautiska mil rakt \xc3\xb6sterut fr\xc3\xa5n Landsort, som ocks\xc3\xa5 utg\xc3\xb6r det djupaste omr\xc3\xa5det i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n, med djup p\xc3\xa5 mellan 440 och 460\xc2\xa0meter. Den norra delen av detta omr\xc3\xa5de anv\xc3\xa4ndes p\xc3\xa5 tidigt 1900-tal som tipplats f\xc3\xb6r uttj\xc3\xa4nt ammunition.\n_START_SECTION_\nAvgr\xc3\xa4nsning\n_START_PARAGRAPH_\nAllm\xc3\xa4nt betecknas en sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd som en samling \xc3\xb6ar utan fast f\xc3\xb6rbindelse med fastlandet. Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rds avgr\xc3\xa4nsning \xc3\xa4r inte entydig, och flera olika definitioner och avgr\xc3\xa4nsningar f\xc3\xb6rekommer._NEWLINE_I nord-sydlig riktning g\xc3\xa5r den klassiska avgr\xc3\xa4nsningen fr\xc3\xa5n Arholma i norr till Landsort i s\xc3\xb6der. En bredare definition inkluderar hela Stockholms l\xc3\xa4ns sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd, fr\xc3\xa5n Sing\xc3\xb6 och M\xc3\xa4rket i norr till Tullgarnsomr\xc3\xa5det i syd. Ibland r\xc3\xa4knas hela landskapen Upplands och S\xc3\xb6dermanlands sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdar till begreppet Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd, det vill s\xc3\xa4ga fr\xc3\xa5n trakterna av Gr\xc3\xa4s\xc3\xb6 till s\xc3\xb6der om Oxel\xc3\xb6sund._NEWLINE_Den del av Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd som ligger norr om Vaxholm g\xc3\xa5r \xc3\xa4ven under beteckningen Roslagens sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd och avser sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden utanf\xc3\xb6r den del av fastlandskusten som kallas Roslagen (motsvarande landomr\xc3\xa5det S\xc3\xb6dert\xc3\xb6rn s\xc3\xb6der om Stockholm), d\xc3\xa4r Bergshamra och R\xc3\xa5dmans\xc3\xb6 tillh\xc3\xb6r de centrala delarna med en stor koncentration av fritidsfastigheter._NEWLINE_\xc3\x84ven i ost-v\xc3\xa4stlig riktning varierar definitionerna, d\xc3\xa4r den bredaste delen str\xc3\xa4cker sig \xc3\xa4nda fr\xc3\xa5n Stockholms hamn och ut till de yttersta sk\xc3\xa4ren, det vill s\xc3\xa4ga inklusive \xc3\xb6ar i centrala Stockholm som Liding\xc3\xb6 och Djurg\xc3\xa5rden. En mer allm\xc3\xa4n uppfattning \xc3\xa4r att sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden i h\xc3\xb6jd med Stockholm b\xc3\xb6rjar vid Fj\xc3\xa4derholmarna. N\xc3\xa5gra av de st\xc3\xb6rsta \xc3\xb6arna s\xc3\xa5som V\xc3\xa4rmd\xc3\xb6 och Ingar\xc3\xb6 har centrala delar med en karakt\xc3\xa4r av fastland och f\xc3\xb6rorter till Stockholms stad och r\xc3\xa4knas d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r som en del av den allm\xc3\xa4nt glesbefolkade och naturn\xc3\xa4ra sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Samtidigt finns p\xc3\xa5 fastlandet orter av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdskarakt\xc3\xa4r som uppfattas som delar av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden, som exempelvis Dalar\xc3\xb6. Liding\xc3\xb6n anses tillh\xc3\xb6ra fastlandet i Storstockholm genom de fasta brof\xc3\xb6rbindelserna till Stockholms stad \xc3\xa4ven om omkringliggande \xc3\xb6ar och vattenomr\xc3\xa5den tillh\xc3\xb6rande Liding\xc3\xb6 kommun \xc3\xa4r att betrakta som en del av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden n\xc3\xa4rmast Stockholm._NEWLINE_Som exempel p\xc3\xa5 avst\xc3\xa5nden \xc3\xb6sterut i den norra delen av mellansk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden till den yttersta sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden \xc3\xa4r avst\xc3\xa5ndet fr\xc3\xa5n Vaxholm f\xc3\xb6rbi M\xc3\xb6ja, Stora Nassa och Gill\xc3\xb6ga sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd ut till Svenska H\xc3\xb6garna l\xc3\xa5gt r\xc3\xa4knat cirka 65\xc2\xa0kilometer (35\xc2\xa0nautiska mil). F\xc3\xb6r en farkost som framf\xc3\xb6rs med 12\xc2\xa0knop tar f\xc3\xa4rden minst cirka 3\xc2\xa0timmar.\n_START_SECTION_\nIndelning\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd brukar indelas i de norra, mellersta och s\xc3\xb6dra delarna, d\xc3\xa4r gr\xc3\xa4nserna g\xc3\xa5r ungef\xc3\xa4r mellan \xc3\x84ngs\xc3\xb6 och Ljuster\xc3\xb6 respektive mellan N\xc3\xa4md\xc3\xb6 och Dalar\xc3\xb6. Dock saknas entydiga gr\xc3\xa4nser d\xc3\xa4remellan. \xc3\x84ven indelning i endast en nordlig och en sydlig del f\xc3\xb6rekommer, med gr\xc3\xa4ns l\xc3\xa4ngs Str\xc3\xb6mma kanal och s\xc3\xb6dra Kanholmsfj\xc3\xa4rden ut till Sandhamn._NEWLINE_En mer entydig indelning utg\xc3\xb6rs av de ordinarie sj\xc3\xb6korten och b\xc3\xa5tsportkorten \xc3\xb6ver Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd som bland annat utges av Sj\xc3\xb6fartsverket._NEWLINE_Ytterligare en nord-sydlig indelning g\xc3\xb6rs av SMHI i dess sj\xc3\xb6v\xc3\xa4derrapporter; i de tv\xc3\xa5 omr\xc3\xa5dena S\xc3\xb6derarm\xe2\x80\x93Sandhamn och Sandhamn\xe2\x80\x93Landsort. D\xc3\xa4rtill g\xc3\xb6rs ofta en distinktion mellan yttersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som domineras av stora \xc3\xb6ppna fj\xc3\xa4rdar och sm\xc3\xa5, karga och sparsamt bevuxna klipp\xc3\xb6ar, den mer skyddade och lummiga mellansk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden med sin h\xc3\xa4llmarkstallskog och innersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som domineras av ett f\xc3\xa5tal stora \xc3\xb6ar med fastlandskarakt\xc3\xa4r. Dock \xc3\xa4r \xc3\xa4ven dessa omr\xc3\xa5den utan precisa eller formella avgr\xc3\xa4nsningar.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nBeroende p\xc3\xa5 de varierande definitionerna av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens utbredning \xc3\xa4r det og\xc3\xb6rligt att p\xc3\xa5 ett entydigt s\xc3\xa4tt redog\xc3\xb6ra f\xc3\xb6r hur m\xc3\xa5nga m\xc3\xa4nniskor som bor i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd. Enligt landstingets regionalplane- och trafikkontor (RTK) bodde det 14\xc2\xa0212 personer p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd vid slutet av 2005. St\xc3\xb6rre delen av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbefolkningen bor p\xc3\xa5 st\xc3\xb6rre \xc3\xb6ar som M\xc3\xb6ja, Ingar\xc3\xb6 och Ut\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nBebyggelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen ursprungliga bebyggelsen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden pr\xc3\xa4glas av den traditionella svenska landsbygdsarkitekturen med r\xc3\xb6dm\xc3\xa5lade tr\xc3\xa4hus och f\xc3\xb6r sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdslivet anpassade byggnader som bondg\xc3\xa5rdar, b\xc3\xa5thus och fiskestugor.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden invaderas av sommarg\xc3\xa4ster\n_START_PARAGRAPH_\nDen stora utflyttningen fr\xc3\xa5n st\xc3\xa4derna under semesterperioderna p\xc3\xa5 1940\xe2\x80\x931960 talen inleddes dock inte genom byggandet av egna sommarstugor utan i huvudsak genom att ortsbefolkningen i de kustn\xc3\xa4ra omr\xc3\xa5dena och ute i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden hyrde ut rum i den egna bostaden med anslutande mindre provisorisk k\xc3\xb6ksdel eller separata mindre stugor som tidigare hade anv\xc3\xa4nts som dr\xc3\xa4ngstugor, magasin- och f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dshus, som man inredde och f\xc3\xb6rs\xc3\xa5g med enklaste typen k\xc3\xb6ksutrustning och i b\xc3\xa4sta fall indraget dricksvatten f\xc3\xb6r att kunna anv\xc3\xa4ndas som bostad under sommaren. Under 1950- och 1960-talen utvecklades uthyrningsverksamheten mycket starkt utefter hela den svenska ostkusten och \xc3\xa4ven l\xc3\xa4ngre ut i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden, vilket gav en dramatisk \xc3\xb6kning av befolkningen under sommarm\xc3\xa5naderna och en v\xc3\xa4lkommen extrainkomst f\xc3\xb6r den bofasta befolkningen i form av hyresinkomster (oftast skattefria) och en \xc3\xb6kad handel. De stora dagstidningarna var fulla av radannonser p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren om rum och stugor som hyrdes ut av ortsbefolkningen. Snart sagt varenda beboeligt sj\xc3\xb6n\xc3\xa4ra uthus och bod hyrdes ut, d\xc3\xa4r hyrestiden oftast avs\xc3\xa5g hela sommaren motsvarande skolornas sommaruppeh\xc3\xa5ll, till ett fast pris, ospecificerat i antalet veckor. Begreppet "sommarg\xc3\xa4ster" h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n denna tid, det vill s\xc3\xa4ga folk som var hyresg\xc3\xa4ster p\xc3\xa5 sommaren i ortsbefolkningens egna fastigheter. Den n\xc3\xa4ra kontakten mellan stadsborna och ortsbefolkningen gav m\xc3\xa5nga nya v\xc3\xa4rdefulla erfarenheter f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de stadsbor och sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbefolkningen. Den k\xc3\xa4nda TV-filmatiseringen av Astrid Lindgrens Vi p\xc3\xa5 Saltkr\xc3\xa5kan kan s\xc3\xa4gas beskriva urtypen f\xc3\xb6r relationerna mellan "sommarg\xc3\xa4ster" och ortsbefolkning under denna epok. Genom att de flesta kommuner gjorde det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r ortsbefolkningen att stycka av mark fr\xc3\xa5n sina lantbruksfastigheter f\xc3\xb6r fritidshusbebyggelse och s\xc3\xa4lja tomter, samtidigt som den allm\xc3\xa4nna inkomstniv\xc3\xa5n i Sverige steg kraftigt runt 1960-talet, v\xc3\xa4xte s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom intresset f\xc3\xb6r att uppf\xc3\xb6ra sin egen sommarstuga. Den mark som erbj\xc3\xb6ds var oftast kuperad och bergig, i stort sett v\xc3\xa4rdel\xc3\xb6s ur lantbrukssynpunkt, genom att den inte kunde anv\xc3\xa4ndas som odlingsmark eller som betesmark f\xc3\xb6r boskap och heller inte gav n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre avkastning i form av skogstillv\xc3\xa4xt. De flesta av dessa tidiga tomtf\xc3\xb6rv\xc3\xa4rv finns fortfarande kvar med of\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrade tomtgr\xc3\xa4nser men \xc3\xa4r idag ofta bebyggda med st\xc3\xb6rre sommarstugor med b\xc3\xa4ttre isolering och utrustning. Den strandn\xc3\xa4ra marken var ofta inte styckbar f\xc3\xb6r fritidshusbebyggelse genom lagen om strandskydd som till\xc3\xa4mpades strikt av m\xc3\xa5nga kommuner.\n_START_SECTION_\nNya tider och utlandsresor\n_START_PARAGRAPH_\nFram mot mitten av 1970-talet upph\xc3\xb6rde inom n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5 \xc3\xa5r i stort sett uthyrningsverksamheten hos ortsbefolkningen genom flera samverkande faktorer. Ortsbefolkningen fick en b\xc3\xa4ttre ekonomi och s\xc3\xa5g inte l\xc3\xa4ngre uthyrning som n\xc3\xa5gon viktig sidoinkomst. Den bofasta befolkningen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som hade \xc3\xa4gnat sig \xc3\xa5t lantbruk och fiske i generationer tillbaka b\xc3\xb6rjade minska dramatiskt. M\xc3\xa5nga mindre lantbruk lades ner och det sm\xc3\xa5skaliga fisket upph\xc3\xb6rde snabbt n\xc3\xa4r den \xc3\xa4ldre generationen blev f\xc3\xb6r gammal och flyttade in till olika typ av \xc3\xa4ldreboende. Den uppv\xc3\xa4xande efterkrigsgenerationen s\xc3\xa5g inga m\xc3\xb6jligheter att kunna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rja en familj och leva p\xc3\xa5 de sm\xc3\xa5 jordbruksarealerna, utan hade b\xc3\xb6rjat s\xc3\xb6ka sig in till st\xc3\xa4derna p\xc3\xa5 fastlandet f\xc3\xb6r b\xc3\xa4ttre utkomstm\xc3\xb6jligheter. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrag\xc3\xa5rden kom att utnyttjas som permanentbostad eller s\xc3\xa5 byggde man nya permanentvillor p\xc3\xa5 mark som tillh\xc3\xb6rde g\xc3\xa5rden i de fall avst\xc3\xa5ndet in till arbetsplatsen p\xc3\xa5 fastlandet var rimligt. I m\xc3\xa5nga fall utnyttjades f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrag\xc3\xa5rdens hus enbart som fritidsbostad av sl\xc3\xa4kten eller s\xc3\xa5 styckade man av tomten med boningshusen och s\xc3\xa5lde fastigheten, men beh\xc3\xb6ll lantbruksarealen som om m\xc3\xb6jligt arrenderades ut till n\xc3\xa4rmast st\xc3\xb6rre lantg\xc3\xa5rd som fortfarande var i drift. M\xc3\xa5nga stadsbor byggde egna sommarstugor p\xc3\xa5 1970-80-talet och svenska folket b\xc3\xb6rjade i allt h\xc3\xb6gre grad att \xc3\xa5ka utomlands p\xc3\xa5 prisbilliga charterresor till fr\xc3\xa4mst medelhavsomr\xc3\xa5det som erbj\xc3\xb6d garanterad sol och v\xc3\xa4rme under de svenska semesterveckorna p\xc3\xa5 sommaren. Charterresandet tog ordentlig fart i mitten p\xc3\xa5 1960-talet d\xc3\xa4r Simon Spies var en av de stora pionj\xc3\xa4rerna p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det i Skandinavien. F\xc3\xb6r de som tidigare hade skaffat sig en sommarstuga kom stugan att utnyttjas i mindre grad p\xc3\xa5 sommaren och d\xc3\xa5 fr\xc3\xa4mst under helger p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r och h\xc3\xb6st och under den \xc3\xa5terst\xc3\xa5ende delen av semestern. B\xc3\xa5tcamping blev ett alltmer s\xc3\xa4llsynt alternativ till syssels\xc3\xa4ttning under semesterveckorna. Fram mot 1990-talet v\xc3\xa4nde trenden fr\xc3\xa5n att ha utnyttjat semesterveckor p\xc3\xa5 sommaren f\xc3\xb6r utlandsvistelse till att man i h\xc3\xb6gre grad f\xc3\xb6rlade eventuell utlandssemester till h\xc3\xb6sten eller till vinterhalv\xc3\xa5ret till resm\xc3\xa5l med varmt klimat \xc3\xa5ret runt. \xc3\x96kade m\xc3\xb6jligheter f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga till mer flexibel f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggning av semesterveckorna utspridda \xc3\xb6ver \xc3\xa5ret och ett \xc3\xb6kat antal semesterdagar reglerat i centrala arbetstidsavtal var ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra av de faktorer som l\xc3\xa5g bakom det nya s\xc3\xa4ttet att utnyttja semestertiden. Den hyrda eller egna sommarstugan blev \xc3\xa5ter ett popul\xc3\xa4rt alternativ f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga men som fr\xc3\xa4mst utnyttjades under ett f\xc3\xa5tal veckor under den svenska h\xc3\xb6gsommaren fr\xc3\xa5n midsommartid fram till i b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 augusti. Den \xc3\xb6kade anv\xc3\xa4ndningen av sommarstugor under v\xc3\xa5r och h\xc3\xb6st bidrog till att m\xc3\xa5nga stug\xc3\xa4gare isolerade sina hus, byggde ut med fler rum och investerade i indragning av vatten och ordnat avlopp f\xc3\xb6r k\xc3\xb6k och WC, alternativt inr\xc3\xa4ttande av en godk\xc3\xa4nd typ av infiltrering och kompostering. "Sommarstugan" fick alltmer funktionen av ett fullutrustat "fritidshus".\n_START_SECTION_\nVattenkvalit\xc3\xa9n i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nSvealands Kustvattenv\xc3\xa5rdsf\xc3\xb6rbund (SKVVF) i samarbete med institutionen f\xc3\xb6r Systemekologi vid Stockholms universitet har sen 2002 genomf\xc3\xb6rt omfattande unders\xc3\xb6kningar av vattenkvalit\xc3\xa9n utefter Svealandskusten. Rapporten f\xc3\xb6r 2008 indikerar att vattenkvalit\xc3\xa9n i viss m\xc3\xa5n har f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrats under 2000-talet och i alla fall inte f\xc3\xb6rs\xc3\xa4mrats i n\xc3\xa5gon avg\xc3\xb6rande grad.\n_START_SECTION_\nTurism\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd \xc3\xa4r sen tidigt 1920-tal att stort turistm\xc3\xa5l f\xc3\xb6r s\xc3\xa5v\xc3\xa4l stockholmare som mer l\xc3\xa5ngv\xc3\xa4ga g\xc3\xa4ster. Antalet bes\xc3\xb6kare i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden eller p\xc3\xa5 genomresa med st\xc3\xb6rre passagerarfartyg har under de senaste \xc3\xa5ren uppskattats till omkring 3 miljoner per \xc3\xa5r (uppgifter fr\xc3\xa5n 1998, referens sid 7._NEWLINE_Turismen omfattar alltifr\xc3\xa5n dagsturer eller b\xc3\xa5tluffarpass med sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsb\xc3\xa5tar, till egna eller hyrda fritidsb\xc3\xa5tar och sommarhus. Antalet fritidsb\xc3\xa5tar i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd med sin hemmahamn inom Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd och kust har uppskattats till omkring 100\xc2\xa0000. och antalet fritidshus till omkring 50\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nMuseer\n_START_PARAGRAPH_\nI Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd finns uppskattningsvis ett tjugotal hembygdsmuseer lokaliserade till de st\xc3\xb6rre mer t\xc3\xa4tbefolkade \xc3\xb6arna och p\xc3\xa5 fastlandet utefter kusten.\n_START_SECTION_\nFriluftsliv i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nFriluftsliv p\xc3\xa5 sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens vatten och p\xc3\xa5 de m\xc3\xa5nga obebodda \xc3\xb6arna, kr\xc3\xa4ver m\xc3\xa5nga h\xc3\xa4nsynstaganden som i v\xc3\xa4sentlig grad skiljer sig fr\xc3\xa5n friluftsliv p\xc3\xa5 fastlandet. Genom att det ofta inte finns n\xc3\xa5gra tydliga avgr\xc3\xa4nsningar genom skyltning vilka \xc3\xb6ar som \xc3\xa4r privat\xc3\xa4gda med begr\xc3\xa4nsningar i tilltr\xc3\xa4de och vilka \xc3\xb6ar som utg\xc3\xb6r naturreservat eller utvisar tomtavgr\xc3\xa4nsningar p\xc3\xa5 bebodda \xc3\xb6ar d\xc3\xa4r allemansr\xc3\xa4tten har vissa begr\xc3\xa4nsningar, uppst\xc3\xa5r ofta problem n\xc3\xa4r turister vistas i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. De betydligt s\xc3\xa4mre m\xc3\xb6jligheterna f\xc3\xb6r tillsynspersonal, kustbevakning och sj\xc3\xb6polis att ge direkt information till bes\xc3\xb6kare och \xc3\xb6vervaka det vidstr\xc3\xa4ckta sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsomr\xc3\xa5det har angetts som en f\xc3\xb6rklaring till att allemansr\xc3\xa4tten beroende av okunskap ofta utnyttjas p\xc3\xa5 ett felaktigt s\xc3\xa4tt och skapar st\xc3\xb6rre problem i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden \xc3\xa4n p\xc3\xa5 fastlandet._NEWLINE_Den allt intensivare trafiken med snabbg\xc3\xa5ende fritidsb\xc3\xa5tar, som f\xc3\xb6rutom farten med de stora motorstarka b\xc3\xa5tarna skapar stora svall, som inleddes p\xc3\xa5 tidigt 1980-talet och som under \xc3\xa5ren kontinuerligt har \xc3\xb6kat, har utvecklats till ett milj\xc3\xb6problem f\xc3\xb6r b\xc3\xa5de mer l\xc3\xa5ngsamtg\xc3\xa5ende fritidsb\xc3\xa5tar, segelb\xc3\xa5tar, f\xc3\xa5gelliv och boende i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. F\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet har f\xc3\xb6ranlett Naturskyddsf\xc3\xb6reningen i Stockholms l\xc3\xa4n att tillsammans med Svenska Turistf\xc3\xb6reningen, Stockholmskretsen, f\xc3\xb6rorda en generell hastighetsbegr\xc3\xa4nsning f\xc3\xb6r all civil sj\xc3\xb6fart i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd fr\xc3\xa5n Arholma till Landsort p\xc3\xa5 maximalt 25\xc2\xa0knop men \xc3\xa4ven inf\xc3\xb6rande av fler hastighetsbegr\xc3\xa4nsningar till 5, 8 respektive 12\xc2\xa0knop i de allm\xc3\xa4nna farlederna och tr\xc3\xa5nga sund i de mer t\xc3\xa4ttbebyggda delarna av innersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Till problematiken med snabbg\xc3\xa5ende b\xc3\xa5tar och avsaknaden av hastighetsgr\xc3\xa4nser inom stora omr\xc3\xa5den till skillnad mot v\xc3\xa4gtrafiken p\xc3\xa5 fastlandet, kommer den stadigt \xc3\xb6kande anv\xc3\xa4ndningen av de extremt snabbg\xc3\xa5ende vattenskotrarna i speciellt innersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden, med fartresurser p\xc3\xa5 40\xe2\x80\x9360\xc2\xa0knop, \xc3\xa4ven inbegripet de snabba s\xc3\xa5 kallade ribb\xc3\xa5tarna som k\xc3\xb6r betalturer i innersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden med s\xc3\xa4llskap d\xc3\xa4r farten anges som fr\xc3\xa4msta upplevelseargument. Dessa farkoster upplevs av m\xc3\xa5nga i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som ett \xc3\xb6kande buller- och milj\xc3\xb6problem och som ocks\xc3\xa5 kan vara ett problem f\xc3\xb6r sj\xc3\xb6f\xc3\xa5gel som inte har en chans att fly undan farkoster som f\xc3\xb6rs fram med farter \xc3\xb6ver cirka 25\xc2\xa0knop._NEWLINE_Vattenskoterproblematiken har under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r diskuterats d\xc3\xa4r man fr\xc3\xa5n olika sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsorganisationer f\xc3\xb6rordat en ny lagstiftning som bara till\xc3\xa5ter anv\xc3\xa4ndning inom begr\xc3\xa4nsade omr\xc3\xa5den i likhet med terr\xc3\xa4ngk\xc3\xb6rning med motorcyklar. Nuvarande (2009) best\xc3\xa4mmelser f\xc3\xb6r anv\xc3\xa4ndning av vattenskoter till\xc3\xa5ter framfart enbart utefter de av sj\xc3\xb6fartsverket fastlagda farlederna med de fartbegr\xc3\xa4nsningar som anges i aktuella sj\xc3\xb6kort och genom skyltning utefter farlederna. _NEWLINE_Nedskr\xc3\xa4pningen i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden av b\xc3\xa5de tillf\xc3\xa4lliga bes\xc3\xb6kare och s\xc3\xa5 kallade b\xc3\xa5tcampare har sen tidigt 1960-tal n\xc3\xa4r antalet fritidsb\xc3\xa5tar \xc3\xb6kade starkt, varit ett problem. Genom intensiva upplysningskampanjer fr\xc3\xa5n olika natur- och turistorganisationer under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r och uppst\xc3\xa4llning av sopmajor p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga strategiska platser har problemen p\xc3\xa5 senare tid dock minskat j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena under 1960- och 1970-talen n\xc3\xa4r b\xc3\xa5tcamping v\xc3\xa4xte fram som en ny stor fritids- och semesteraktivitet som alternativ till bilcamping eller hyrning av sommarstugor. Eldning f\xc3\xb6r grillning direkt p\xc3\xa5 sl\xc3\xa4ta klipph\xc3\xa4llar som kan ge allvarliga skador genom att berget spricker i stora flagor, var l\xc3\xa4nge ett stort problem som dock har minskat genom intensiva upplysningskampanjer. Nonchalans fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga mot f\xc3\xa5gellivets behov av avskildhet under h\xc3\xa4ckningen och l\xc3\xb6ssl\xc3\xa4ppta hundar p\xc3\xa5 \xc3\xb6arna har medf\xc3\xb6rt att man varit tvungen att f\xc3\xb6rbjuda landstigning och \xc3\xa4ven att vistas p\xc3\xa5 vattenomr\xc3\xa5det inom stora omr\xc3\xa5den under st\xc3\xb6rre delen av v\xc3\xa5r och sommars\xc3\xa4song, d\xc3\xa4r Stora Nassa sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd \xc3\xa4r ett av de st\xc3\xb6rsta f\xc3\xa5gelskyddsomr\xc3\xa5dena i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd, med f\xc3\xb6rbud mot landstigning fr\xc3\xa5n 1\xc2\xa0februari till 15\xc2\xa0augusti. Speciellt Stora Nassa sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd med sin unika natur och hundratals l\xc3\xa5ga \xc3\xb6ar brukar av den anledningen vara ett mycket popul\xc3\xa4rt utflyktsm\xc3\xa5l i b\xc3\xb6rjan av augusti n\xc3\xa4r det \xc3\xa4r fritt att landstiga, d\xc3\xa4r man kan se ett l\xc3\xa4mmelt\xc3\xa5g av b\xc3\xa5tar s\xc3\xb6ka sig ut mot \xc3\xb6gruppen n\xc3\xa4r den f\xc3\xb6rsta till\xc3\xa5tna dagen n\xc3\xa4rmar sig. \xc3\x85tminstone ett bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 Stora Nassa under b\xc3\xa5ts\xc3\xa4songen tillh\xc3\xb6r f\xc3\xb6r m\xc3\xa5nga fritidsb\xc3\xa5t\xc3\xa4gare en gammal tradition som g\xc3\xa4rna underh\xc3\xa5lls.\n_START_SECTION_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd som utflyktsm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens \xc3\xb6ar \xc3\xa4r under sommartid popul\xc3\xa4ra m\xc3\xa5l f\xc3\xb6r fritidsb\xc3\xa5tar med ett stort utbud av skyddade naturhamnar i n\xc3\xa5gon av de m\xc3\xa5nga vikarna. I de inre delarna av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden finns det ett rikt utbud av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdskrogar, g\xc3\xa4sthamnar och \xc3\xb6vernattningsm\xc3\xb6jligheter. Vissa \xc3\xb6grupper i den yttre delen har ocks\xc3\xa5 iordningst\xc3\xa4llda g\xc3\xa4sthamnar med tillg\xc3\xa5ng till \xc3\xb6vernattningsplatser, vatten och kommunikationsutrustning. Tillg\xc3\xa5ngen till tankst\xc3\xa4llen f\xc3\xb6r b\xc3\xa5tmotorer \xc3\xa4r dock starkt begr\xc3\xa4nsad och finns enbart i den inre delen av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 \xc3\xb6grupper med en st\xc3\xb6rre bofast befolkning._NEWLINE_De yttre delarna av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden utanf\xc3\xb6r de markerade farlederna, med vidstr\xc3\xa4ckta vattenomr\xc3\xa5den, l\xc3\xa5ga \xc3\xb6ar, begr\xc3\xa4nsad vegetation och tusentals grynnor kr\xc3\xa4ver mycket goda navigationskunskaper d\xc3\xa4r exempelvis Stora Nassa sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd av m\xc3\xa5nga anses som speciellt sv\xc3\xa5rnavigerad. Snabba v\xc3\xa4derleksomslag och pl\xc3\xb6tsligt upptr\xc3\xa4dande dimbankar mitt p\xc3\xa5 dagen \xc3\xa4ven vid i \xc3\xb6vrigt vackert v\xc3\xa4der \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 n\xc3\xa5gra faktorer som st\xc3\xa4ller extra h\xc3\xb6ga krav p\xc3\xa5 god sj\xc3\xb6vana. Introduktionen av GPS och digitala sj\xc3\xb6kort har inneburit en starkt f\xc3\xb6renklad navigation och \xc3\xb6kad s\xc3\xa4kerhet p\xc3\xa5 ok\xc3\xa4nda vatten, speciellt vid d\xc3\xa5ligt v\xc3\xa4der \xc3\xa4ven om den grundl\xc3\xa4ggande kompassen och sj\xc3\xb6kort minst i skala 1:50\xc2\xa0000 \xc3\xb6ver aktuellt omr\xc3\xa5de tillh\xc3\xb6r den grundl\xc3\xa4ggande utrustningen f\xc3\xb6r all navigation i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. S\xc3\xa5 kallat "B\xc3\xa5tluffarpass" och guidade turer med st\xc3\xb6rre passagerarb\xc3\xa5tar \xc3\xa4r n\xc3\xa5gra alternativ till den egna eller hyrda fritidsb\xc3\xa5ten som har \xc3\xb6kat starkt d\xc3\xa4r exempelvis N\xc3\xa5ttar\xc3\xb6, Ut\xc3\xb6, Orn\xc3\xb6, M\xc3\xb6ja, Grinda och Finnhamn tillh\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra av de mer popul\xc3\xa4ra utflyktsm\xc3\xa5len som ocks\xc3\xa5 erbjuder logim\xc3\xb6jligheter i olika former och fina badplatser med genuin sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsnatur. Kajakpaddling i grupp f\xc3\xb6r personer \xc3\xb6ver en viss \xc3\xa5lder, med eller utan guide \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett alternativ som har \xc3\xb6kat i omfattning f\xc3\xb6r varje \xc3\xa5r, som ger st\xc3\xb6rre m\xc3\xb6jligheter \xc3\xa4n med andra b\xc3\xa5ttyper att utforska de allra mest sv\xc3\xa5rtillg\xc3\xa4ngliga omr\xc3\xa5dena men som kr\xc3\xa4ver en bra erfarenhet av att hantera den ranka b\xc3\xa5ttypen i olika situationer p\xc3\xa5 sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens \xc3\xb6ppna vattenomr\xc3\xa5den och stora fj\xc3\xa4rdar med tidvis ofta h\xc3\xb6g sj\xc3\xb6g\xc3\xa5ng och stark bl\xc3\xa5st.\n_START_SECTION_\nSportdykning\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdens m\xc3\xa5nga skeppsvrak \xc3\xa4r popul\xc3\xa4ra m\xc3\xa5l f\xc3\xb6r sportdykning, vilket dock har inneburit n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigheten av fridlysning av kulturellt v\xc3\xa4rdefulla vrak p.g.a risk f\xc3\xb6r plundring av de vrak som inte har hunnit dokumenteras av marinarkeologer, eller av ekonomiska sk\xc3\xa4l inte kan b\xc3\xa4rgas utan bevaras b\xc3\xa4st i den milj\xc3\xb6 d\xc3\xa4r vraket befinner sig i p\xc3\xa5 havsbotten.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden som konferensplats\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden utnyttjas \xc3\xa4ven i allt h\xc3\xb6gre grad f\xc3\xb6r konferensevenemang i hotellanl\xc3\xa4ggningar och chartrade b\xc3\xa5tar, fr\xc3\xa5n snabbg\xc3\xa5ende ribb\xc3\xa5tar till \xc3\xa4ldre \xc3\xa5ngfartyg och mindre snabbg\xc3\xa5ende 1920-talsb\xc3\xa5tar som exempelvis Kreuger-yachterna M/Y\xc2\xa0Loris och Svalan. Under 2000-talet har det utvecklats en ny typ av charterverksamhet d\xc3\xa4r f\xc3\xb6retag och st\xc3\xb6rre s\xc3\xa4llskap kan hyra ett antal stora segelb\xc3\xa5tar inkluderande erfaren bes\xc3\xa4ttning, som erbjuder havssegling i grupp, fr\xc3\xa5n dagsegling till flerdagssegling yttersk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden inkluderande \xc3\xb6vernattning och konferens.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa5ngf\xc3\xa4rdsskridsko\xc3\xa5kning\n_START_PARAGRAPH_\nVintertid n\xc3\xa4r isarna lagt sig ordentligt \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngf\xc3\xa4rdsskridsko\xc3\xa5kning en popul\xc3\xa4r aktivitet, som dock f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4tter h\xc3\xa5rda isar utan, eller med ringa sn\xc3\xb6. Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsisarnas tjocklek kan variera starkt p\xc3\xa5 grund av vattenst\xc3\xa5ndsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, str\xc3\xb6mmar och v\xc3\xa5gor vilket \xc3\xb6kar riskerna j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med \xc3\xa5kning p\xc3\xa5 s\xc3\xb6tis. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r arrangeras ofta ordnade skridskof\xc3\xa4rder i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden av en skridskoklubb d\xc3\xa4r \xc3\xa5kning sker i grupp. Detta leds oftast av erfarna havsis\xc3\xa5kare som svarar f\xc3\xb6r att s\xc3\xa4kerheten h\xc3\xa5ller en h\xc3\xb6g niv\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nPopul\xc3\xa4rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nStockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd har sedan generationer en plats i Stockholms och \xc3\xa4ven Sveriges kultur och kulturhistoria.\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsskildrare\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga av Sveriges mest k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6rfattare, konstn\xc3\xa4rer, visartister och fotografer har inspirerats av Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd. D\xc3\xa4ribland August Strindberg, Evert Taube, Bruno Liljefors, Anders Zorn, Albert Engstr\xc3\xb6m, Axel Sj\xc3\xb6berg, Einar Malm, Roland Svensson, Ernst Didring, Prins Eugen, Gits Olsson, Sigurd von Koch, Elias Sehlstedt, Oscar T\xc3\xb6rn\xc3\xa5 och \xc3\xa4ven Jeppe Wikstr\xc3\xb6m, Carl-Anton Axelsson och Sten Rinaldo.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa5ttrafik\n_START_PARAGRAPH_\nWaxholmsbolaget, ett trafikbolag som \xc3\xa4gs av landstinget, trafikerar under sommaren cirka 270 bryggor med ett 40-tal fartyg. Under vintertid trafikeras flera sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsbryggor, men med f\xc3\xa4rre fartyg. Waxholmsbolagets rutter utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Str\xc3\xb6mkajen i Stockholm, Hotellkajen i Vaxholm och Stavsn\xc3\xa4s vinterhamn._NEWLINE_D\xc3\xa4rtill trafikerar rederiet Cinderellab\xc3\xa5tarna med tre fartyg, fem destinationer i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden f\xc3\xb6r dagsutflykter och middagskryssningar. De yttre delarna av sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden trafikeras i allm\xc3\xa4nhet inte av regulj\xc3\xa4r sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdstrafik utan kr\xc3\xa4ver transport i form av b\xc3\xa5ttaxi eller privat b\xc3\xa5t._NEWLINE_Flera rederier bedriver chartertrafik i sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nBusstrafik\n_START_PARAGRAPH_\nStorstockholms lokaltrafik, SL, har busstrafik till flera bryggor, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 fastlandet och p\xc3\xa5 de stora \xc3\xb6ar som har brof\xc3\xb6rbindelse eller v\xc3\xa4gf\xc3\xa4rja. Viktiga knutpunkter mellan buss- och fartygstrafik \xc3\xa4r till exempel Dalar\xc3\xb6, \xc3\x85rsta havsbad, Stavsn\xc3\xa4s och Vaxholm.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xb6fart\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rutom av fritidsb\xc3\xa5tar och den b\xc3\xa5tburna kollektivtrafiken, s\xc3\xa5 trafikeras Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd av omfattande genomfartstrafik av st\xc3\xb6rre passagerarfartyg, vissa kombinerat \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r person- och lastbilar, med regulj\xc3\xa4ra turer till bland annat Mariehamn, \xc3\x85bo och Tallinn via Furusundsleden, Riga och Helsingfors via Sandhamnsleden, och Visby och Gda\xc5\x84sk via Danziger gatt. D\xc3\xa4rtill kommer \xc3\xb6vriga lastfartyg och cirka 260 anl\xc3\xb6p per \xc3\xa5r av st\xc3\xb6rre kryssningsfartyg till och fr\xc3\xa5n Stockholms Hamnars anl\xc3\xa4ggningar i Stockholm, Nyn\xc3\xa4shamn och Kapellsk\xc3\xa4r. Trafiken med st\xc3\xb6rre fartyg utefter Furusundsleden har kritiserats under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r f\xc3\xb6r att skapa stora svall och understr\xc3\xb6mmar som raserar str\xc3\xa4nderna. Omfattande ombyggnader av skrovformen p\xc3\xa5 samtliga passagerarfartyg, vilket m\xc3\xb6jliggjorts genom borttagning av s\xc3\xa5 kallade bogportar f\xc3\xb6ranlett av Estoniakatastrofen, samt b\xc3\xa4ttre efterlevnad av hastighetsgr\xc3\xa4nserna inomsk\xc3\xa4rs har dock medf\xc3\xb6rt betydande reduktioner i svall och understr\xc3\xb6mmar i de aktuella farlederna.\n_START_SECTION_\nFarleder f\xc3\xb6r fritidsb\xc3\xa5tar\n_START_PARAGRAPH_\nDen mest trafikerade farleden i nord-sydlig riktning i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd, avsedd i f\xc3\xb6rsta hand f\xc3\xb6r fritidsb\xc3\xa5tar, utg\xc3\xa5r i norr fr\xc3\xa5n Arholma i Norrt\xc3\xa4ljes sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd och slutar i Nyn\xc3\xa4shamns sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd vid Landsort i s\xc3\xb6der. Leden kan s\xc3\xa4gas utg\xc3\xb6ra den l\xc3\xa4ngsta str\xc3\xa4ckan i nord-sydlig riktning som man kan f\xc3\xa4rdas genom sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden. Dess huvudsakliga str\xc3\xa4ckning g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Arholma ner mot Furusund, genom Blid\xc3\xb6sund mellan Yxlan och Blid\xc3\xb6, via Husar\xc3\xb6leden ner till Kanholmsfj\xc3\xa4rden d\xc3\xa4r den ansluter till Landsortsleden. Str\xc3\xa4ckan Arholma-Landsort \xc3\xa4r l\xc3\xa5gt r\xc3\xa4knat cirka 148\xc2\xa0kilometer (80\xc2\xa0nautiska mil).'