b'\n_START_ARTICLE_\nFurstbiskopsd\xc3\xb6met Li\xc3\xa8ge\n_START_SECTION_\nTerritorium\n_START_PARAGRAPH_\nFurstbiskopd\xc3\xb6mets territorium omfattade st\xc3\xb6rre delen av de nuvarande belgiska l\xc3\xa4nen Li\xc3\xa8ge och Limburg samt n\xc3\xa5gra exklaver i nuvarande Belgien och Nederl\xc3\xa4nderna. Furstbiskopd\xc3\xb6met tillh\xc3\xb6rde sedan 1500 den Westfaliska rikskretsen. Furstbiskopens andliga jurisdiktion, Li\xc3\xa8ge stift, var till 1559 st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n furstbiskopd\xc3\xb6met.\n_START_SECTION_\nUtrikespolitiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden\n_START_PARAGRAPH_\nFurstbiskopd\xc3\xb6met tillh\xc3\xb6rde aldrig De sjutton provinserna eller Spanska och \xc3\x96sterrikiska Nederl\xc3\xa4nderna, men var fr\xc3\xa5n femtonhundratalet politiskt starkt influerat av hertigarna av Burgund och senare av Habsburgarna. Staden Maastricht styrdes gemensamt av furstbiskopen och hertigen av Brabant, senare Republiken F\xc3\xb6renade Nederl\xc3\xa4nderna.\n_START_SECTION_\nInre struktur\n_START_PARAGRAPH_\nBiskopen valdes av domkapitlet men kunde inte tilltr\xc3\xa4da som riksfurste utan kejsarens investitur. Domkapitlet intog en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig position gentemot biskopen och fick st\xc3\xa4llning som landsst\xc3\xa5nd. \xc3\x84ven adeln och st\xc3\xa4derna var st\xc3\xa4nder. Landsst\xc3\xa4nderna deltog sedan 1270 i alla viktiga politiska beslut, framf\xc3\xb6rallt r\xc3\xb6rande skatter. St\xc3\xa4nderf\xc3\xb6rfattningen avskaffades dock till sin huvuddel 1649. Fr\xc3\xa5n domslut kunde v\xc3\xa4djas till rikskammarr\xc3\xa4tten och rikshovr\xc3\xa5det i Wien. Fr\xc3\xa5n 1717 kunde dock rikslagstiftningen inte ligga till grund f\xc3\xb6r avg\xc3\xb6randen om den stred mot de lagar, f\xc3\xb6rordningar eller sedvaner\xc3\xa4ttsliga f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden som var g\xc3\xa4llande i furstbiskopd\xc3\xb6met.'