b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Canteloube\n_START_PARAGRAPH_\nMarie-Joseph Canteloube de Malaret, f\xc3\xb6dd i Annonay (Ard\xc3\xa8che) den 21 oktober 1879, d\xc3\xb6d i Grigny (Essonne) den 4 november 1957, var en fransk komposit\xc3\xb6r, musikolog och f\xc3\xb6rfattare. Hans mest k\xc3\xa4nda verk \xc3\xa4r Chants d\'Auvergne, en samling tonsatta folks\xc3\xa5nger fr\xc3\xa5n hans hemtrakter i regionen Auvergne i Frankrike.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Canteloube f\xc3\xb6ddes i en familj med djupa r\xc3\xb6tter i regionen Auvergne i Frankrike. Redan vid fyra \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder fick han pianolektioner av Am\xc3\xa9lie Daetzer, som var v\xc3\xa4n till Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin. Efter att ha tagit sin studentexamen arbetade Canteloube p\xc3\xa5 en bank i Bordeaux. Han \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde d\xc3\xa4refter till sitt hem i byn Malaret n\xc3\xa4ra Annonay p\xc3\xa5 grund av sjukdom. N\xc3\xa4r han blev frisk igen, besl\xc3\xb6t han att g\xc3\xb6ra karri\xc3\xa4r inom musik i Paris. 1901 b\xc3\xb6rjade han p\xc3\xa5 Schola Cantorum och var elev till Vincent d\'Indy och Charles Bordes. Snart l\xc3\xa4rde han ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nna D\xc3\xa9odat de S\xc3\xa9v\xc3\xa9rac, Isaac Alb\xc3\xa9niz och Albert Roussel._NEWLINE_1907 skrev Canteloube en svit f\xc3\xb6r piano och violin i fyra satser med titeln Dans la montagne. Andra betydande verk var Colloque sentimental f\xc3\xb6r s\xc3\xa5ng och str\xc3\xa5kkvartett (1908), Eglogue d\'Automne f\xc3\xb6r orkester (1910), den symfoniska dikten Vers la Princesse lointaine (1912), Au Printemps f\xc3\xb6r s\xc3\xa5ng och orkester, och L\'Arada ("Jorden"), en s\xc3\xa5ngcykel i sex delar (1922)._NEWLINE_Canteloubes f\xc3\xb6rsta opera, Le Mas ("bondg\xc3\xa5rd" p\xc3\xa5 occitanska), med hans eget libretto, blev klar 1913. Den vann Prix Heugel 1925 och bel\xc3\xb6nades med hundra tusen francs. Ledarna f\xc3\xb6r Op\xc3\xa9ra-Comique i Paris var dock betydligt mindre entusiastiska \xc3\xa4n juryn. Operan hade premi\xc3\xa4r den 3 april 1929, men uppf\xc3\xb6rdes bara ett f\xc3\xa5tal g\xc3\xa5nger._NEWLINE_Vercing\xc3\xa9torix, hans andra opera i fyra akter, var inspirerad av ett libretto om gallernas nederlag mot Julius Caesar skrivet av \xc3\x89tienne Cl\xc3\xa9mentel och Herv\xc3\xa9 Louwyck. Den hade urpremi\xc3\xa4r p\xc3\xa5 Opera Garnier den 22 juni 1933, men ans\xc3\xa5gs lida brist p\xc3\xa5 dramatik._NEWLINE_\xc3\x85r 1925 var Canteloube med och bildade en grupp kallad La Bourr\xc3\xa9e med syfte att tillvarata kultur och folkmusik fr\xc3\xa5n hans hemregion Auvergne. Canteloube sj\xc3\xa4lv tyckte att b\xc3\xb6ndernas folkmusik n\xc3\xa5dde "samma niv\xc3\xa5 som den renaste konst i fr\xc3\xa5ga om k\xc3\xa4nsla och uttryck, om \xc3\xa4n inte till formen". Han komponerade flera musiksamlingar, bland annat Chants de Haute Auvergne, Religieux Chants d\'Auvergne (Religi\xc3\xb6sa s\xc3\xa5nger fr\xc3\xa5n Auvergne) samt L\'Hymne des Gaules som bygger p\xc3\xa5 en dikt av Philius Lebesque._NEWLINE_Under den nazistiska ockupationen p\xc3\xa5 1940-talet uttryckte Canteloube sitt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r Vichyregimen och skrev i den monarkistiska tidningen "Action fran\xc3\xa7aise"._NEWLINE_Vid sidan av sin karri\xc3\xa4r som komposit\xc3\xb6r, arbetade Canteloube ocks\xc3\xa5 med musikforskning kring traditionella franska folks\xc3\xa5nger. Han skrev \xc3\xa4ven biografier om sin f\xc3\xb6re detta l\xc3\xa4rare Vincent d\'Indy (1949) och om D\xc3\xa9odat de S\xc3\xa9v\xc3\xa9rac (1950).\n_START_SECTION_\nChants d\'Auvergne\n_START_PARAGRAPH_\nDet tog Canteloube mer \xc3\xa4n trettio \xc3\xa5r att slutf\xc3\xb6ra sitt mest ber\xc3\xb6mda verk, Chants d\'Auvergne (S\xc3\xa5nger fr\xc3\xa5n Auvergne) , en samling folks\xc3\xa5nger fr\xc3\xa5n Auvergne arrangerade f\xc3\xb6r sopran och orkester. S\xc3\xa5ngerna \xc3\xa4r skrivna p\xc3\xa5 det lokala spr\xc3\xa5ket occitanska. Passionerat, ibland till \xc3\xb6verdrift, speglar s\xc3\xa5ngerna landskapen i Auvergne i frodiga orkestrala f\xc3\xa4rger och har bidragit till att g\xc3\xb6ra fransk folklore och folkmusik b\xc3\xa4ttre k\xc3\xa4nda._NEWLINE_Den mest k\xc3\xa4nda av s\xc3\xa5ngerna \xc3\xa4r "Ba\xc3\xafl\xc3\xa8ro"._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta inspelningen, med elva av s\xc3\xa5ngerna, gjordes av Madeleine Grey 1930. N\xc3\xa5gra av s\xc3\xa5ngerna har senare blivit en del av standardrepertoaren f\xc3\xb6r ett stort antal sopraner. Inspelningar har gjorts av bland andra Anna Moffo, Victoria de los \xc3\x81ngeles, Kiri Te Kanawa, Frederica von Stade, Sarah Brightman m. fl.'