b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget vid Mons Graupius\n_START_PARAGRAPH_\nSlaget vid Mons Graupius utk\xc3\xa4mpades \xc3\xa5r 84 alternativt 83 e Kr. i det omr\xc3\xa5de som utgjorde de romerska styrkornas nordligaste gr\xc3\xa4ns, vid infarten till de skotska h\xc3\xb6gl\xc3\xa4nderna och romarnas uppmarschomr\xc3\xa5de. Romerska styrkor om cirka 20\xc2\xa0000 man m\xc3\xb6tte 30\xc2\xa0000 kaledonska (en av m\xc3\xa5nga piktiska stammar) och deras allierade och vann en \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen seger fast\xc3\xa4n l\xc3\xa5ngtidseffekterna inte blev best\xc3\xa5ende._NEWLINE_Lokalisationen f\xc3\xb6r slaget vid Mons Graupius \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt, men vissa forskare har f\xc3\xb6reslagit omr\xc3\xa5det kring Inchtuthill (senare omd\xc3\xb6pt till Delvine) i Perthshire, eller Bennachie i Aberdeenshire. De romerska styrkorna bestod av romerska legion\xc3\xa4rer och st\xc3\xb6dtrupper under generalen och guvern\xc3\xb6ren i den romerska provinsen Britannia, Gnaeus Julius Agricola vilka i provinsens nordligaste utstr\xc3\xa4ckning m\xc3\xb6tte kaledoner, de keltiska (romerskt \xe2\x80\x9dgaller\xe2\x80\x9d) folkstammar som tillh\xc3\xb6rde pikterna (lat. Picti de bem\xc3\xa5lade) vilka var den sista st\xc3\xb6rre stammen att underkasta sig romersk styre och utgjorde ett hot mot romarnas vidare expansionspolitik. \xc3\x84ven om slaget anses vara en lysande framg\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r romarna, kom inte kelterna eller pikterna att b\xc3\xb6ja sig f\xc3\xb6r romerskt styre, F\xc3\xa4ltt\xc3\xa5get och slaget \xc3\xa4r skildrat av Tacitus (Agricolas sv\xc3\xa4rson) vilken skrev en levnadsteckning \xc3\xb6ver honom, De vita et moribus Julii Agricol\xc3\xa6, vilket Vilhelm Lundstr\xc3\xb6m \xc3\xb6versatt till svenska 1896.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6re slaget\n_START_PARAGRAPH_\nDe romerska styrkorna var antalsm\xc3\xa4ssigt i underl\xc3\xa4ge, och hade problem att f\xc3\xa5 utveckla sin b\xc3\xa4ttre milit\xc3\xa4ra strategi att f\xc3\xa5 m\xc3\xb6ta fiende i \xc3\xb6ppen terr\xc3\xa4ng. Kaledonerna (pikterna) drog sig undan var g\xc3\xa5ng de riskerade att m\xc3\xb6ta romare p\xc3\xa5 \xc3\xb6ppen terr\xc3\xa4ng eller riskera ett avg\xc3\xb6rande slag. Romarna pressade dem till slut att m\xc3\xb6tas p\xc3\xa5 slagf\xc3\xa4ltet genom att br\xc3\xa4nna kaledonernas f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjningar efter sk\xc3\xb6rden och valet stod s\xc3\xa5 att k\xc3\xa4mpa i ett slag eller sv\xc3\xa4lta ihj\xc3\xa4l inf\xc3\xb6r vintern.\n_START_SECTION_\nSlaget och dess utveckling\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc3\xb6r slaget utg\xc3\xa5ngsgrupperade general Agricola sina styrkor i med cirka 8\xc2\xa0000 man som st\xc3\xb6dinfanteri i centrum och 3000 kavallerister i flankerna, medan de romerska legion\xc3\xa4rerna blev h\xc3\xa5llna som reserv. _NEWLINE_Den kaledonska truppen under Calgacus hade den taktiska f\xc3\xb6rdelen att vara h\xc3\xb6gre placerade, med f\xc3\xb6rtrupp p\xc3\xa5 plan mark medan huvudstyrkan var utplacerad i h\xc3\xa4stskoformation. _NEWLINE_Efter en inledande artilleribeskjutning med pilar och spjut beordrade Agricola sina st\xc3\xb6ttrupper fram\xc3\xa5t. Kaledonerna pressades uppf\xc3\xb6r backen. De som stod \xc3\xb6verst p\xc3\xa5 backen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte anfalla fram\xc3\xa5t, men blev sj\xc3\xa4lva anfallna av romerskt kavalleri som gjorde en omfattningsr\xc3\xb6relse, och jagade dem p\xc3\xa5 flykten. Vid flykten f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljdes kaledonerna av de v\xc3\xa4l disciplinerade och organiserade romerska legion\xc3\xa4rerna, som nu br\xc3\xb6t sig fram\xc3\xa5t. Enligt Tacitus stupade cirka 360 romare medan 10 000 kaledoner omkom. M\xc3\xb6jligheter att detta skulle vara \xc3\xb6verdrivna siffror f\xc3\xb6religger, men det visar utan tvekan p\xc3\xa5 romersk milit\xc3\xa4r \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsenhet. Dagen efter slaget var romerska spanare ute och letade samt avr\xc3\xa4ttade m\xc3\xa5nga av de cirka 20\xc2\xa0000 kaledoner som undkommit.\n_START_SECTION_\nSlagets efterf\xc3\xb6rlopp\n_START_PARAGRAPH_\nEfter slaget proklamerades Agricola som segrare och antogs ha lagt alla Britanniens stammar under sig. Han blev efter en kort tid kallad tillbaka till Rom och ersatt av Sallustius Lucullus. \xc3\x85ren efter\xc3\xa5t visade att man inte lyckats pacificera allt motst\xc3\xa5nd ifr\xc3\xa5n norr, n\xc3\xa5got som upprepade g\xc3\xa5nger skulle visa sig f\xc3\xa5 allvarliga konsekvenser. _NEWLINE_Tacitus stolta deklaration efter slaget Perdomita Britannia et statim missa (lat. ungef\xc3\xa4r Provinsen Britannia var fullst\xc3\xa4ndigt er\xc3\xb6vrat och omedelbart fritt) har lett till mycket diskussion. Antagandet att Agricola hade besegrat allt brittiskt motst\xc3\xa5nd \xc3\xa4r felaktigt, vilket de os\xc3\xa4kra frederna de efterf\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren visar. P\xc3\xa5st\xc3\xa5endet att provinsen Britannia \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades i fred och intakt till Agricolas eftertr\xc3\xa4dare mots\xc3\xa4gs av de m\xc3\xa5nga konstruktioner av fort, exempelvis vid Glenbocker och Inchtuthill de efterf\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren, vilket snarare tyder p\xc3\xa5 att romarna f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte st\xc3\xa4nga inne kaledonerna \xc3\xa4n hade besegrat och er\xc3\xb6vrat dem. _NEWLINE_Det har ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6reslagits av nutida historiker, p\xc3\xa5 grund av den ringa arkeologiska bevisen och den mycket l\xc3\xa5ga d\xc3\xb6dstalet av romerska trupper, att den avg\xc3\xb6rande segern rapporterad av Tacitus kan vara en ren fabrikation eller \xc3\xa5tminstone en mycket kraftig \xc3\xb6verdrift av olika politiska orsaker. _NEWLINE_Kort tid efter att Agricola deklarerat segern kallades han hem av Domitianus (Titus Flavius Domitianus, kejsare fr\xc3\xa5n 81 - 96) och posten som guvern\xc3\xb6r \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades till Sallustius Lucullus. Trots Agricolas skenbara framg\xc3\xa5ngar hamnade han i en snar on\xc3\xa5d i Rom, och det \xc3\xa4r m\xc3\xb6jligt att Domitian kan ha blivit informerad om en eventuell fabrikation av denne avg\xc3\xb6rande seger.'