b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96sttysklands statsr\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nStatsr\xc3\xa5det (tyska Staatsrat der DDR) var fr\xc3\xa5n 1960 och till n\xc3\xa5gra m\xc3\xa5nader f\xc3\xb6re statens uppl\xc3\xb6sning 1990 det kollektiva organ som utf\xc3\xb6rde statschefs uppgifter i Tyska demokratiska republiken (\xc3\x96sttyskland). I praktiken var statsr\xc3\xa5dets ordf\xc3\xb6rande \xc3\x96sttysklands statschef._NEWLINE_Begreppet hade s\xc3\xa5ledes inte samma inneb\xc3\xb6rd, som ordet statsr\xc3\xa5d numera har i flera av de nordiska l\xc3\xa4ndernas statsskick. Det tyska ordet \xc3\xa5terfinns dock \xc3\xa4ven i det preussiska statsr\xc3\xa5det som fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan var ett r\xc3\xa5dgivande organ till den preussiske kungen, p\xc3\xa5 motsvarande s\xc3\xa4tt som det svenska statsr\xc3\xa5det var till Sveriges kung under de f\xc3\xb6rsta decennierna d\xc3\xa5 1809 \xc3\xa5rs regeringsform g\xc3\xa4llde.\n_START_SECTION_\nUtveckling under den socialistiska tiden\n_START_PARAGRAPH_\nStatsr\xc3\xa5det skapades 1960, efter att \xc3\x96sttyskland f\xc3\xb6rste och ende president, Wilhelm Pieck, hade g\xc3\xa5tt bort, f\xc3\xb6r att man skulle skapa en ers\xc3\xa4ttare till president\xc3\xa4mbetet i \xc3\x96sttyskland. D\xc3\xa4rmed ansl\xc3\xb6t sig statsuppbyggnaden n\xc3\xa4rmare till den sovjetiska f\xc3\xb6rebilden. Statsr\xc3\xa5det fastst\xc3\xa4lldes genom lagen \xe2\x80\x9eGesetz \xc3\xbcber die Bildung des Staatsrates\xe2\x80\x9c av den 12 september 1960, som \xc3\xa4ndrade p\xc3\xa5 DDR:s f\xc3\xb6rfattning fr\xc3\xa5n 1949._NEWLINE_Statsr\xc3\xa5det bestod av en ordf\xc3\xb6rande, dennes st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare, ytterligare 16 ledam\xc3\xb6ter och en sekreterare. Sekreterare var till 1971 Otto Gotsche. De st\xc3\xa4llf\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare ordf\xc3\xb6randena var alla samtidigt ocks\xc3\xa5 gruppledare f\xc3\xb6r SED. Ledam\xc3\xb6terna valdes fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan p\xc3\xa5 fyra \xc3\xa5r, fr\xc3\xa5n 1974 p\xc3\xa5 fem \xc3\xa5r, av Volkskammer, det \xc3\xb6sttyska parlamentet._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rste ordf\xc3\xb6randen i statsr\xc3\xa5det var Walter Ulbricht, som samtidigt var f\xc3\xb6rste sekreterare i SED:s centralkommitt\xc3\xa9. Ordf\xc3\xb6randens st\xc3\xa4llning upph\xc3\xb6jdes \xc3\xa4ven formellt ytterligare 1968. I f\xc3\xb6rfattningens Artikel 66 Absatz 2 skrevs f\xc3\xb6ljande text in: \xe2\x80\x9eDer Vorsitzende des Staatsrates vertritt die Deutsche Demokratische Republik v\xc3\xb6lkerrechtlich.\xe2\x80\x9c ("Statsr\xc3\xa5dets ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6retr\xc3\xa4der Tyska demokratiska republiken folkr\xc3\xa4ttsligt.")_NEWLINE_Efter Ulbrichts d\xc3\xb6d 1973 valdes Willi Stoph till statsr\xc3\xa5dsordf\xc3\xb6rande. Genom f\xc3\xb6rfattnings\xc3\xa4ndringen 1974 f\xc3\xb6rlorade statsr\xc3\xa5dsordf\xc3\xb6randen formellt sin upph\xc3\xb6jda st\xc3\xa4llning. I praktiken ut\xc3\xb6vades emellertid \xc3\xa4ven forts\xc3\xa4ttningsvis statschefsfunktionen av ordf\xc3\xb6randen ensam \xe2\x88\x92 de andra ledam\xc3\xb6terna i statsr\xc3\xa5det hade i sj\xc3\xa4lva verket i stort sett inget inflytande. Ur diplomatiskt protokoll\xc3\xa4r synpunkt var ett kollektivt organ hur som helst \xc3\xa4nd\xc3\xa5 problematiskt vid ut\xc3\xb6vandet av statschefsuppgifter._NEWLINE_1976 blev Erich Honecker, som redan sedan 1971 hade varit f\xc3\xb6rste sekreterare i SED:s centralkommitt\xc3\xa9, ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r statsr\xc3\xa5det. S\xc3\xa5ledes f\xc3\xb6renade han hos samma person, precis som Ulbricht tidigare hade gjort, de tv\xc3\xa5 fr\xc3\xa4msta posterna i parti och stat.\n_START_SECTION_\nStatsr\xc3\xa5dets avskaffande 1990\n_START_PARAGRAPH_\nSedan Honecker hade l\xc3\xa4mnat alla sina uppdrag under revolutionen 1989, \xc3\xb6vertog till en b\xc3\xb6rjan Egon Krenz hans \xc3\xa4mbeten. Redan sex veckor senare, den 6 december 1989, blev i st\xc3\xa4llet LDPD:s ordf\xc3\xb6rande Manfred Gerlach statsr\xc3\xa5dsordf\xc3\xb6rande. P\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt ville man f\xc3\xb6rtydliga att SED uppgav sin faktiska ledarroll._NEWLINE_Den 5 april 1990 avskaffades statsr\xc3\xa5det genom en f\xc3\xb6rfattnings\xc3\xa4ndring. Denna \xc3\xa4ndring r\xc3\xb6stades igenom av den f\xc3\xb6rsta genom fria val sammansatta Volkskammer vid dess konstituerande sammantr\xc3\xa4de. Eftersom man kunde f\xc3\xb6rutse att det endast \xc3\xa5terstod en kort \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngstid innan Tyskland skulle \xc3\xa5terf\xc3\xb6renas, inf\xc3\xb6rdes inte heller n\xc3\xa5got s\xc3\xa4rskilt uppdrag som statspresident. I st\xc3\xa4llet skrev man in i Artikel 75a i f\xc3\xb6rfattningen att Volkskammers presidium skulle ut\xc3\xb6va statsr\xc3\xa5dets uppgifter och att talmannen skulle ha statsr\xc3\xa5dsordf\xc3\xb6randens befogenheter. S\xc3\xa5ledes blev Sabine Bergmann-Pohl som Volkskammers talman (Volkskammerpr\xc3\xa4sidentin) fr\xc3\xa5n den 5 april till den 2 oktober 1990 \xc3\x96sttysklands sista statschef.\n_START_SECTION_\nStatsr\xc3\xa5dets uppgifter\n_START_PARAGRAPH_\nStatsr\xc3\xa5det var enligt Artikel 66 ff. i \xc3\x96sttysklands f\xc3\xb6rfattning landets formella statschef och s\xc3\xa5ledes h\xc3\xb6gre i rang \xc3\xa4n de \xc3\xb6vriga av de h\xc3\xb6gsta statsorganen, ordf\xc3\xb6randen f\xc3\xb6r ministerr\xc3\xa5det som var regeringschef och presidenten f\xc3\xb6r Volkskammer som var parlamentets talman.\n_START_SECTION_\nStatsr\xc3\xa5dets s\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nMellan 1960, d\xc3\xa5 statsr\xc3\xa5det grundades, och 1964, satt statsr\xc3\xa5det i slottet Sch\xc3\xb6nhausen i Berlin-stadsdelen Niedersch\xc3\xb6nhausen. D\xc3\xa4r hade Wilhelm Pieck, i egenskap av Tyska demokratiska republikens president, tidigare residerat. 1964 flyttade statsr\xc3\xa5det till en byggnad som hade byggts f\xc3\xb6r \xc3\xa4ndam\xc3\xa5let, den s\xc3\xa5 kallade Staatsratsgeb\xc3\xa4ude (statsr\xc3\xa5dsbyggnaden; se bild \xc3\xb6verst p\xc3\xa5 denna sida) p\xc3\xa5 Marx-Engels-Platz 1 (idag: Schlo\xc3\x9fplatz 1) i Mitte i centrala Berlin. D\xc3\xa4r satt det kvar tills det uppl\xc3\xb6stes 1990.\n_START_SECTION_\nMotsvarande organ i andra l\xc3\xa4nder\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xb6sttyska statsr\xc3\xa5det hade motsvarigheter i m\xc3\xa5nga andra socialistiskt styrda l\xc3\xa4nder under samma period. F\xc3\xb6rebilden var H\xc3\xb6gsta sovjets presidium i Sovjetunionen. Liknande organ fanns ocks\xc3\xa5 i Bulgarien, Jugoslavien, Polen och Rum\xc3\xa4nien.'