b'\n_START_ARTICLE_\nVete\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nVete\xc3\xb6l eller Wei\xc3\x9fbier (\'vit\xc3\xb6l\') \xc3\xa4r \xc3\xb6verj\xc3\xa4st \xc3\xb6l d\xc3\xa4r man inte bara anv\xc3\xa4nder malt fr\xc3\xa5n s\xc3\xa4desslaget korn, utan \xc3\xa4ven en viss del vetemalt. I s\xc3\xb6dra Tyskland \xc3\xa4r andelen vetemalt ofta h\xc3\xb6gre (uppemot 50 procent), och \xc3\xb6let g\xc3\xa5r d\xc3\xa5 ofta under ben\xc3\xa4mningen Weizenbier (\'vete\xc3\xb6l\'). Vanliga typerna av vete\xc3\xb6l \xc3\xa4r Weissbier och witbier. Ut\xc3\xb6ver dessa finns \xc3\xa4ven sura varianter som lambic, Berliner Weisse och gose.\n_START_SECTION_\nVariationer\n_START_PARAGRAPH_\nVetet ger en mildare, friskare ton med l\xc3\xa5g humlebeska, och \xc3\xb6let f\xc3\xa5r en smak som ist\xc3\xa4llet domineras av j\xc3\xa4stens olika fruktiga aromer. \xc3\x96let serveras ofta i h\xc3\xb6ga glas f\xc3\xb6r att kunna hantera den kraftiga skumbildningen som vetemalten orsakar.\n_START_SECTION_\nWeissbier\n_START_PARAGRAPH_\nI Tyskland skiljer man p\xc3\xa5 "mit Hefe" (med j\xc3\xa4stf\xc3\xa4llning) och "kristall[klar]" d\xc3\xa4r j\xc3\xa4stf\xc3\xa4llningen filtrerats bort. \xc3\x84ven m\xc3\xb6rkt vete\xc3\xb6l f\xc3\xb6rekommer, d\xc3\xa5 n\xc3\xa4stan uteslutande "mit Hefe".\n_START_SECTION_\nWitbier\n_START_PARAGRAPH_\nVete\xc3\xb6l g\xc3\xb6rs \xc3\xa4ven i Belgien. Det kanske mest k\xc3\xa4nda belgiska vete\xc3\xb6let \xc3\xa4r Hoegaarden. Medan tyskarna sedan tidigt 1500-tal har lytt under Reinheitsgebot och bara f\xc3\xa5tt krydda sitt \xc3\xb6l med humle, har belgarna utvecklat \xc3\xb6lkryddning till en konst. I belgisk vete\xc3\xb6l anv\xc3\xa4nds om\xc3\xa4ltat vete (vilket inte har varit till\xc3\xa5tet i Tyskland) och kryddor som koriander och pomerans. I Belgien g\xc3\xa5r vete\xc3\xb6l under ben\xc3\xa4mningen witbier eller bi\xc3\xa8re blanche (nederl\xc3\xa4ndska respektive franska f\xc3\xb6r vit\xc3\xb6l).\n_START_SECTION_\nAmerikansk vete\xc3\xb6l\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns \xc3\xa4ven amerikanska vete\xc3\xb6lsorter. Dessa skiljer sig fr\xc3\xa5n b\xc3\xa5de tyska och belgiska vete\xc3\xb6l d\xc3\xa5 de inte anv\xc3\xa4nder samma typ av j\xc3\xa4st. Amerikanska vete\xc3\xb6l saknar den typiska syrligheten och nejlikotonerna i de tyska vete\xc3\xb6len, och \xc3\xa4r heller inte kryddade som belgiska vete\xc3\xb6l.'