b'\n_START_ARTICLE_\nTrubadur\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n de trubadurer (fornfranska (nordfranska): trouv\xc3\xa8re, occitanska: trobador, "en som finner, hittar p\xc3\xa5" (dikt, ber\xc3\xa4ttelse, musik)) som var verksamma vid hoven i Occitanien \xe2\x80\x93 det som idag huvudsakligen \xc3\xa4r s\xc3\xb6dra Frankrike, men som under medeltiden var ett kulturellt och politiskt sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt omr\xc3\xa5de som inkluderade \xc3\xa4ven norra delarna av s\xc3\xa5v\xc3\xa4l Italien som Spanien. Hertig Vilhelm IX av Akvitanien (1071\xe2\x80\x931126) fick hedersnamnet den f\xc3\xb6rste trubaduren. En annan av de fr\xc3\xa4msta var grevinnan av Dia. Till den tradition de etablerade, att sjunga underh\xc3\xa5llande, lyriska eller humoristiska visor p\xc3\xa5 folkspr\xc3\xa5ket (som d\xc3\xa4r och d\xc3\xa5 var occitanska), brukar alla som d\xc3\xa4refter sjungit p\xc3\xa5 europeiska spr\xc3\xa5k r\xc3\xa4knas som efterf\xc3\xb6ljare. Vilhelm IX \xc3\xa4rvde av sin far en grupp moriska sjungande flickor som tagits som krigsbyte, vilket tyder p\xc3\xa5 att trubadurens r\xc3\xb6tter st\xc3\xa5r att finna i Al-Andalus.\n_START_SECTION_\nSkandinavien\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige har begreppet f\xc3\xa5tt en s\xc3\xa4rskild betydelse, n\xc3\xa4rmast motsvarande engelskans singer-songwriter och med vispoet som synonymt ord. Det syftar p\xc3\xa5 en person som framf\xc3\xb6r egna v\xc3\xa4lskrivna texter, s\xc3\xa5nger ur den svenska vistraditionen eller tonsatta dikter av svenska lyriker, med ett minimum av scenisk apparat och till eget musikackompanjemang. Det vanligaste trubadurinstrumentet \xc3\xa4r akustisk gitarr, tidigare \xc3\xa4ven luta._NEWLINE_Sveriges grannl\xc3\xa4nder har trubadurer som Alf Pr\xc3\xb8ysen, Benny Andersen, \xc3\x85ge Aleksandersen med flera, men de kan \xc3\xa4ven sjunga Bellman, Taube och Vreeswijk och ser dem ibland som f\xc3\xb6rebilder.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nSverige v\xc3\xa5rdar en viss\xc3\xa5ngar-/trubadurtradition som framf\xc3\xb6r allt inspirerats av Carl Michael Bellman och hans Fredmans epistlar, som blev stor litteratur och dramatik f\xc3\xb6r att han sj\xc3\xa4lv b\xc3\xa5de skrev och framf\xc3\xb6rde visorna. I hans efterf\xc3\xb6ljd har visf\xc3\xb6rfattare som Cornelis Vreeswijk, Gunnar Wennerberg, Elias Sehlstedt, Dan Andersson, Birger Sj\xc3\xb6berg, Gunnar Turesson och Evert Taube arbetat. Taube ankn\xc3\xb6t g\xc3\xa4rna ocks\xc3\xa5 till medeltida svensk och provensalsk visdiktning. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1950-talet var Olle Adolphson den fr\xc3\xa4mste nye representanten f\xc3\xb6r genren (\xc3\xa4ven om han v\xc3\xa4rjde sig mot att kallas trubadur), medan 1960-talet och den s\xc3\xa5 kallade "Svenska visv\xc3\xa5gen" gav uppm\xc3\xa4rksamhet \xc3\xa5t en st\xc3\xb6rre grupp trubadurer, som ofta ocks\xc3\xa5 blev k\xc3\xa4nda f\xc3\xb6r sitt politiska engagemang. Vispr\xc3\xa5men Storken, Mosebacke Etablissement och Visfestivalen i V\xc3\xa4stervik var spelplatser som fungerade som knutpunkter. _NEWLINE_De tv\xc3\xa5 legendariska gestalterna i 1960- och 1970-talets trubadurgeneration var Cornelis Vreeswijk och Fred \xc3\x85kerstr\xc3\xb6m, den senare framf\xc3\xb6r allt genom sina tolkningar av Bellman och Ruben Nilson. Andra, \xc3\xa4n i dag verksamma trubadurer \xc3\xa4r Margareta Abrahamsson, Ulf Bagge, Dan Berglund, Thorstein Bergman, Stefan Demert, Ove Engstr\xc3\xb6m, Alf Hambe, Sid Jansson, Ewert Ljusberg, Monika Lilja Lundin, Mikael Ramel, Pierre Str\xc3\xb6m, Jeja Sundstr\xc3\xb6m, Bengt S\xc3\xa4ndh, Lasse Tennander, Turid, Mikael Wiehe, Roger Ylvenius, Finn Zetterholm och Torgny Bj\xc3\xb6rk (i gruppen Herr T och hans spelm\xc3\xa4n). M\xc3\xa5nga av dem var med och grundade YTF, YrkesTrubadurernas F\xc3\xb6rening, 1971, en f\xc3\xb6rening som fortfarande \xc3\xa4r aktiv med artistf\xc3\xb6rmedling och skivutgivning._NEWLINE_Bland trubadurerna kan man ocks\xc3\xa5 r\xc3\xa4kna visf\xc3\xb6rfattare med n\xc3\xa5got annorlunda framtoning som Jokkmokks-Jokke, Tor Bergner, Allan Edwall och Carl-Anton Axelsson och i vid mening \xc3\xa4ven popul\xc3\xa4rartister som Owe Th\xc3\xb6rnqvist, Robert Broberg, G\xc3\xb6sta Linderholm och Ulf Lundell. Lars Berghagen och andra f\xc3\xb6rfattare av visaktig schlagermusik r\xc3\xa4knas v\xc3\xa4l som gr\xc3\xa4nsfall._NEWLINE_Som moderna efterf\xc3\xb6ljare har Christina Kjellsson, Billey Shamrock, Lars Demian, Stefan Sundstr\xc3\xb6m, Johan Johansson, Carl-Johan Vallgren, Mats H\xc3\xb6jer, Maria Lindstr\xc3\xb6m, Lisa Ekdahl, Lars Winnerb\xc3\xa4ck, Frans Haraldsen, Nippe Svensk, Lars Anders Johansson och Loke Nyberg p\xc3\xa5 var sitt s\xc3\xa4tt anknutit till och f\xc3\xb6rnyat den svenska visan och trubadurtraditionen.\n_START_SECTION_\nFrankrike och Tyskland\n_START_PARAGRAPH_\nI Frankrike \xc3\xa4r chanson-traditionen v\xc3\xa4l f\xc3\xb6rankrad (med namn som Leo Ferr\xc3\xa9 och Jacques Brel med flera), men samtidigt mer kommersiellt och litter\xc3\xa4rt pr\xc3\xa4glad. I Tyskland talar man om Liedermacher som motsvarar ungef\xc3\xa4r singer-songwriter, k\xc3\xa4nda namn \xc3\xa4r Reinhard Mey och Wolf Biermann. Inriktningarna varierar fr\xc3\xa5n politiska och samh\xc3\xa4llskritiska texter till personliga ber\xc3\xa4ttelser och humoristiska betraktelser. M\xc3\xa5nga Liedermacher sjunger p\xc3\xa5 dialekt.'