b'\n_START_ARTICLE_\nApomixis\n_START_PARAGRAPH_\nApomixis \xc3\xa4r fenomenet att en organism f\xc3\xb6r\xc3\xb6kar sig utan vare sig befruktning, meios eller produktion av gameter. Termen anv\xc3\xa4nds n\xc3\xa4stan uteslutande inom botaniken. Motsvarigheten i zoologi kallas partenogenes. Vid apomixis \xc3\xa4r fr\xc3\xb6na genetiskt identiska med moderplantan. De v\xc3\xa4xter som huvudsakligen f\xc3\xb6r\xc3\xb6kar sig p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt kallas apomikter och apomiktiska. _NEWLINE_Eftersom dessa v\xc3\xa4xter \xc3\xa4r genetiskt identiska fr\xc3\xa5n generation till generation, uppr\xc3\xa4tth\xc3\xa5ller varje sl\xc3\xa4ktlinje sina specifika egenskaper. Den utg\xc3\xb6r allts\xc3\xa5 en egen art, \xc3\xa4ven om skillnaderna j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med n\xc3\xa4rliggande arter \xc3\xa4r mycket sm\xc3\xa5. Dessa arter kan ocks\xc3\xa5 kallas sm\xc3\xa5arter, eller apomiktiska sm\xc3\xa5arter. I vissa sl\xc3\xa4kten har man kunnat identifiera hundratals, ja till och med tusentals, sm\xc3\xa5arter. Maskrosorna \xc3\xa4r ett s\xc3\xa5dant sl\xc3\xa4kte. Eftersom arterna \xc3\xa4r s\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga och s\xc3\xa5 lika varandra, har man behov av att avgr\xc3\xa4nsa taxa p\xc3\xa5 en niv\xc3\xa5 mellan art och sl\xc3\xa4kte. Denna niv\xc3\xa5 brukar kallas sektion. _NEWLINE_Genom apomixis kan en f\xc3\xb6rdelaktig genupps\xc3\xa4ttning spridas effektivare, d\xc3\xa5 denna bibeh\xc3\xa5lls i hela den apomiktiska sl\xc3\xa4ktlinjen. \xc3\x85 andra sidan kommer (med \xc3\xb6vriga omst\xc3\xa4ndigheter lika) f\xc3\xa4rre genkombinationer att pr\xc3\xb6vas och evolutionen d\xc3\xa4rmed att g\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngsammare.'