b'\n_START_ARTICLE_\nSuperveniens\n_START_PARAGRAPH_\nSuperveniens \xc3\xa4r inom filosofin en beteckning f\xc3\xb6r ett hierarkiskt beroendeskap, vanligtvis mellan olika m\xc3\xa4ngder av egenskaper. Begreppet har traditionellt anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att beskriva relationer mellan egenskaper p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som inte implicerar ett starkt reduktivt f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande. Likheten mellan egenskaper i ett supervenient f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande ska inte heller missf\xc3\xb6rst\xc3\xa5s som ett sammantr\xc3\xa4ffande, enligt en vedertagen definition av begreppet supervenierar A p\xc3\xa5 B om och endast om en egenskap hos A n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigg\xc3\xb6r en egenskap hos B. Egenskaperna i B kallas vanligtvis f\xc3\xb6r basegenskaper (eller subvenienta egenskaper) och egenskaperna i A kallas f\xc3\xb6r supervenienta. Till exempel \xc3\xa4r en v\xc3\xa4xtcells egenskaper supervenienta p\xc3\xa5 molekylers egenskaper, vilket inte beh\xc3\xb6ver inneb\xc3\xa4ra att v\xc3\xa4xtcellens egenskaper restl\xc3\xb6st kan f\xc3\xb6rklaras i termer av molekylens egenskaper._NEWLINE_Ett annat exempel p\xc3\xa5 ett supervenient f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande \xc3\xa4r det som vissa h\xc3\xa4vdar finns mellan ekonomiska och fysiska egenskaper. M\xc3\xa5nga anser n\xc3\xa4mligen att om tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldar vore exakt likadana fysiskt, s\xc3\xa5 vore de ocks\xc3\xa5 exakt likadana ekonomiskt. Detta inneb\xc3\xa4r dock inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis att ekonomi kan reduceras till fysik \xc3\xa4ven om den beror p\xc3\xa5 den. Av denna anledning kan man enligt vissa inte heller studera ekonomin med samma medel som man hade studerat fysiken.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuperveniens \xc3\xa4r ett centralt begrepp inom den analytiska traditionen. Dess systematiska anv\xc3\xa4ndning inom filosofin anses ha b\xc3\xb6rjat under tidigt 1900-tal (\xc3\xa4ven om begreppet anv\xc3\xa4nts med annan betydelse dessf\xc3\xb6rinnan), fr\xc3\xa4mst i samband med metaetiska, estetiska och emergentistiska studier d\xc3\xa4r filosofer som G.E. Moore utm\xc3\xa4rkt sig. Han h\xc3\xa4vdade bl.a. att n\xc3\xa5gonting med intrinsikalt v\xc3\xa4rde m\xc3\xa5ste dela detta v\xc3\xa4rde med allt som \xc3\xa4r fysiskt identiskt med det. Bland de f\xc3\xb6rsta att anv\xc3\xa4nda termen superveniens i enlighet med sin nutida betydelse var dock filosofen R.M. Hare, och han anv\xc3\xa4nde det ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att karakterisera f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan moraliska och naturliga egenskaper. _NEWLINE_Donald Davidson blev p\xc3\xa5 70-talet den f\xc3\xb6rste att anv\xc3\xa4nda termen som ett fysikaliskt och icke-reduktionistiskt begrepp i medvetandefilosofiska sammanhang. P\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r har ocks\xc3\xa5 Terry Horgan, David Kellogg Lewis och Jaegwon Kim kommit att formalisera begreppet ytterligare och har b\xc3\xb6rjat applicera det p\xc3\xa5 flera problemomr\xc3\xa5den inom medvetandefilosofin. Detta har sedan dess gett upphov till flera fr\xc3\xa5gor om hur olika formuleringar av den relaterar till varandra, hur en adekvat s\xc3\xa5dan ser ut givet olika filosofiska g\xc3\xb6randen och om den undviker eller n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigg\xc3\xb6r reduktionism.\n_START_SECTION_\nGlobal och lokal superveniens\n_START_PARAGRAPH_\nMan brukar vanligtvis skilja p\xc3\xa5 global och lokal superveniens. Tv\xc3\xa5 objekt (x och y) supervenierar lokalt om endast de \xc3\xa4r supervenient oskiljaktiga, d\xc3\xa5 \xc3\xa4r exempelvis mentala tillst\xc3\xa5nd supervenienta p\xc3\xa5 fysiska tillst\xc3\xa5nd i hj\xc3\xa4rnan om det ena tillst\xc3\xa5ndet n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigg\xc3\xb6r det andra. _NEWLINE_Global superveniens, \xc3\xa5 andra sidan, \xc3\xa4r n\xc3\xa4r exempelvis tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldar (A och B) \xc3\xa4r supervenient oskiljaktiga om de \xc3\xa4r bas-oskiljaktiga, dvs. n\xc3\xa4r deras respektive basegenskaper \xc3\xa4r desamma. D\xc3\xa5 \xc3\xa4r exempelvis psykologiska egenskaper globalt supervenienta p\xc3\xa5 fysiska n\xc3\xa4r tv\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldar som \xc3\xa4r fysiskt identiska blir psykiskt identiska._NEWLINE_F\xc3\xb6rdelen med global superveniens \xc3\xa4r att man genom h\xc3\xa4nvisning och examinering av en massa vitt utspridda ting, snarare \xc3\xa4n enskilda, kan identifiera supervenienta egenskaper. D\xc3\xa5 beror exempelvis en tjugokronorssedel inte bara p\xc3\xa5 sitt eget papper eller f\xc3\xa4rgen den har, utan \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 de \xc3\xb6vriga egenskaperna som finns i v\xc3\xa4rlden runtomkring.\n_START_SECTION_\nStark och svag superveniens\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5de lokal och global superveniens delas upp i stark och svag superveniens. Skillnaden best\xc3\xa5r i stort sett i huruvida korrelationerna mellan basegenskaper och supervenienta egenskaper finns i ett visst antal v\xc3\xa4rldar enbart (svag global superveniens), eller alla m\xc3\xb6jliga v\xc3\xa4rldar (stark global superveniens)._NEWLINE_Om psykologiska egenskaper supervenierar starkt regionalt m\xc3\xa5ste tv\xc3\xa5 m\xc3\xa4nniskor i tv\xc3\xa5 olika v\xc3\xa4rldar vara mentalt identiska om de \xc3\xa4r fysiskt identiska. Om psykologiska egenskaper bara supervenierar svagt regionalt p\xc3\xa5 den fysiska v\xc3\xa4rlden kan ens motsvarigheter i andra v\xc3\xa4rldar vara mentalt olika fr\xc3\xa5n en sj\xc3\xa4lv, f\xc3\xb6r d\xc3\xa5 \xc3\xa4r korrelationen mellan bas och supervenienta egenskaper slutna och eventuellt olika i varje enskild v\xc3\xa4rld.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4rdeegenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nEtt fysiskt objekts v\xc3\xa4rdeegenskaper anses av vissa vara supervenient p\xc3\xa5 dess fysiska egenskaper (se v\xc3\xa4rdenaturalism).  I estetiken har det exempelvis h\xc3\xa4vdats att ett konstverks sk\xc3\xb6nhetsv\xc3\xa4rde supervenierar p\xc3\xa5 dess fysiska komposition (de specifika molekylerna som utg\xc3\xb6r m\xc3\xa5lningen), den artistiska kompositionen, formens komposition eller duken som helhet. I etiken har det h\xc3\xa4vdats att godheten i en handling kanske supervenierar p\xc3\xa5 de fysiska egenskaperna hos den agerande, hans mentala tillst\xc3\xa5nd och hans intentioner eller de externa sakf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i sig (situationerna osv.).\n_START_SECTION_\nMentala egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nI medvetandefilosofin har m\xc3\xa5nga filosofer f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt visa att det mentala supervenierar p\xc3\xa5 och emergerar ur det fysiska i hj\xc3\xa4rnan. Detta har bl.a. filosofen Donald Davidson h\xc3\xa4vdat. Det omv\xc3\xa4nda, att medvetandet misslyckas med att superveniera p\xc3\xa5 det fysiska och d\xc3\xa4rmed inte emergerar ur det fysiska har argumenterats av flertalet filosofer, d\xc3\xa4ribland David Chalmers och Jaegwon Kim.\n_START_SECTION_\nSuperveniens och orsak/verkan\n_START_PARAGRAPH_\nSupervenienta egenskaper \xc3\xa4r ofta s\xc3\xa5dana som vi \xc3\xb6nskar tillskriva kausala krafter, och det g\xc3\xb6r grunden f\xc3\xb6r den supervenienta relationen relevant f\xc3\xb6r flera fr\xc3\xa5gest\xc3\xa4llningar g\xc3\xa4llande det m\xc3\xa4nskliga medvetandet m.m. _NEWLINE_Anta exempelvis att det mentala supervenierar p\xc3\xa5 det fysiska, bet\xc3\xa4nk sedan de stunder d\xc3\xa5 ett minne ger upphov till en k\xc3\xa4nsla av sorg. Om antagandet g\xc3\xa4ller inneb\xc3\xa4r det att det fysiska "drar med sig" det mentala och att man fixar effekten via dess orsak. D\xc3\xa5 blir de mentala orsakerna f\xc3\xb6r sorgen egentligen irrelevanta eftersom dessa bara supervenierar p\xc3\xa5 fysiska tillst\xc3\xa5nd som i sig \xc3\xa4r tillr\xc3\xa4ckliga f\xc3\xb6r att ge upphov till effekten. Detta kan leda till flera slutsatser, bl.a. att den mentala effekten \xc3\xb6verdetermineras av fysiska och mentala orsaker, eller s\xc3\xa5 kan det leda till en epifenomenalistisk syn p\xc3\xa5 mentala egenskaper._NEWLINE_Andra problem uppkommer som en f\xc3\xb6ljd av en syn p\xc3\xa5 supervenienta egenskaper som emergenta. En s\xc3\xa5dan syn g\xc3\xb6r det n\xc3\xa4mligen m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r vissa globala egenskaper som har med hela systemet att g\xc3\xb6ra att influera regionala egenskaper och enskilda delar. En grupp agenter kan exempelvis interagera f\xc3\xb6r att generera en ekonomi som i sin tur har egenskaper (priser exempelvis) som p\xc3\xa5verkar agenternas agerande. Detta ger upphov till en "loop" fr\xc3\xa5n global till regional superveniens som inte vore m\xc3\xb6jlig enligt en mereologisk syn p\xc3\xa5 summan som en produkt av sina delar. Summan ses ist\xc3\xa4llet, p.g.a. den icke-linj\xc3\xa4ra beskaffenheten av delarnas interaktion som n\xc3\xa5got mer \xc3\xa4n dessa delar. Men i b\xc3\xa5da fallen fixar vi det subvienta (delarna) n\xc3\xa4r vi fixar de supervenienta (summan). Problemet uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r det tycks vara en slags ned\xc3\xa5tg\xc3\xa5ende kausalitet d\xc3\xa4r supervenienta egenskaper inskr\xc3\xa4nker p\xc3\xa5 subvienta s\xc3\xa5dana. Existensen av en "f\xc3\xb6redragen riktning" till relationen tycks g\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlorad i dylika fall.'