b'\n_START_ARTICLE_\nJakutiska\n_START_SECTION_\nKlassificering\n_START_PARAGRAPH_\nJakutiska tillh\xc3\xb6r de nordturkiska spr\xc3\xa5ken (nord\xc3\xb6stturkiska spr\xc3\xa5ken), d\xc3\xa4r \xc3\xa4ven sjor, tuvinska och den mycket n\xc3\xa4rbesl\xc3\xa4ktade dolganska ing\xc3\xa5r. De nordturkiska spr\xc3\xa5ken ing\xc3\xa5r i den turkiska spr\xc3\xa5kfamiljen, som stundom inkluderats i en altaisk spr\xc3\xa5kfamilj.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nJakutiska talas totalt av omkring 363\xc2\xa0000 personer, jakuterna vilka fr\xc3\xa4mst lever i delrepubliken Sacha (Jakutien) i nord\xc3\xb6stra Sibirien i Ryssland. Det talas ocks\xc3\xa5 av etniska jakuter i Chabarovsk kraj i syd\xc3\xb6stra Sibirien samt av en liten diaspora i andra delar av Ryssland, Turkiet och andra delar av v\xc3\xa4rlden. Dolganskan, en n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4kting till jakutiskan och av vissa ansedd som en dialekt av den senare, talas av dolganer i Krasnojarsk kraj. Jakutiskan anv\xc3\xa4nds till stor utstr\xc3\xa4ckning som lingua franca av andra etniska minoriteter i Sacha.\n_START_SECTION_\nLjudl\xc3\xa4ra\n_START_PARAGRAPH_\nEn karakteristisk egenskap i jakutiskan \xc3\xa4r dess vokalharmoni. Om den f\xc3\xb6rsta vokalen i ett jakutiskt ord \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mre (mjuk) blir p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljande vokaler vanligtvis \xc3\xa4ven de fr\xc3\xa4mre: exempelvis kelin, "tillbaka", d\xc3\xa4r e \xc3\xa4r en \xc3\xb6ppen fr\xc3\xa4mre orundad vokal och i \xc3\xa4r en sluten fr\xc3\xa4mre orundad vokal.\n_START_SECTION_\nGrammatik\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa5som andra turkspr\xc3\xa5k begagnar jakutiskan vokalharmoni, \xc3\xa4r ett agglutinerande spr\xc3\xa5k och saknar grammatiskt genus.\n_START_SECTION_\nSyntax\n_START_PARAGRAPH_\nGrundordf\xc3\xb6ljden kan summeras som subjekt\xe2\x80\x93adverb\xe2\x80\x93objekt\xe2\x80\x93predikat, \xc3\xa4gare\xe2\x80\x93det \xc3\xa4gda, substantiv\xe2\x80\x93adjektiv.\n_START_SECTION_\nSubstantiv\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantiv har singular- och pluralformer. Pluralis bildas av suffixet /-LAr/, som kan realiseras som [-lar], [-ler], [-l\xc3\xb8r], [-lor], [-tar], [-ter], [-t\xc3\xb8r], [-tor], [-dar], [-der], [-d\xc3\xb8r], [-dor], [-nar], [-ner], [-n\xc3\xb8r] och [-nor], beroende p\xc3\xa5 f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende vokal och konsonant. Pluralen anv\xc3\xa4nds endast vid syftning till ett antal f\xc3\xb6reteelser kollektivt, inte d\xc3\xa5 ett specifikt antal anges. Substantiv b\xc3\xb6js inte efter genus.\n_START_SECTION_\nInterrogativer\n_START_PARAGRAPH_\nInterrogativer stannar i jakutiskan in situ; de placeras ej f\xc3\xb6rst i meningen och fr\xc3\xa5ng\xc3\xa5r s\xc3\xa5ledes ej ordf\xc3\xb6ljden. Bland interrogativer finns: tuox, "vad", kim, "vem", xaydax, "how", xas, "hur mycket", xanna, "var", xann\xc9\xafk, "vilken".\n_START_SECTION_\nLitteratur\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta tryckta verket p\xc3\xa5 jakutiska var en del av en bok av Nicolaas Witsen, publicerad 1692 i Amsterdam.'