b'\n_START_ARTICLE_\nHercegovina\n_START_PARAGRAPH_\nHercegovina (bosniska, kroatiska, serbiska: Hercegovina, serbiska kyrilliska: \xd0\xa5\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0), \xc3\xa4r en region p\xc3\xa5 Balkanhalv\xc3\xb6n, numera s\xc3\xb6dra delen av staten Bosnien och Hercegovina. Det finns inga tydliga gr\xc3\xa4nser mellan Bosnien och Hercegovina och det finns m\xc3\xa5nga allm\xc3\xa4nna uppfattningar om var Hercegovina slutar och Bosnien b\xc3\xb6rjar. Ibland r\xc3\xa4knas \xc3\xa4ven de mera nordliggande st\xc3\xa4derna Tomislavgrad och Livno till Hercegovina. Hercegovina har en kort kustremsa vid Adriatiska havet, p\xc3\xa5 26\xc2\xa0km, vid staden Neum.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den \xc3\xa4ldre medeltiden kallades omr\xc3\xa5det Zahumlje av den slaviska befolkningen. Senare f\xc3\xb6rekom vanligast en f\xc3\xb6rkortning vid Hum. Sj\xc3\xa4lva namnet Hercegovina betyder ungef\xc3\xa4r "hertigs land" eller "hertigd\xc3\xb6me" och \xc3\xa4r en slavificering av det tyska ordet f\xc3\xb6r hertig (herzog). Namnet h\xc3\xa4rr\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n den bosniska adelsmannen Stefan Vuk\xc4\x8di\xc4\x87 Kosa\xc4\x8da som fr\xc3\xa5n \xc3\xa5r 1448 titulerade sig som "hertig (herzog) av sankt Sava, herre av Hum (Zahumlje) och Primorje, storhertig av konungariket Bosnien".\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHercegovina var redan under \xc3\xa4ldre medeltid indelat i flera omr\xc3\xa5den som var bebodda av serbiska och kroatiska stammar. Dessa omr\xc3\xa5den ingick under olika tider f\xc3\xb6rst i det Bysanstinska riket och sedan i de medeltida kungatikena Kroatien och Ra\xc5\xa1ka (Serbien), \xc3\xa4ven om de under l\xc3\xa5nga tider var sj\xc3\xa4lvstyrande. Den serbiska kungafamiljen av den ber\xc3\xb6mda \xc3\xa4tten Nemanji\xc4\x87i styrde regionen fr\xc3\xa5n mitten av 1100-talet fram till 1320-talet. Efter 1320-talet kom omr\xc3\xa5dena Zahumlje och Primorje att tillh\xc3\xb6ra konungariket Bosnien. Hercegovina er\xc3\xb6vrades 1482 av Osmanska riket och stannade i dess besittning i n\xc3\xa4ra 400 \xc3\xa5r. 1832 tilldelades Hercegovina autonom status i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till \xc3\xb6vriga Bosnien. Den osmanska sultanen ville genom detta tillf\xc3\xa4lligt splittra de upproriska bosnierna vars uppror under ledning av Husein-kapetan Grada\xc5\xa1\xc4\x8devi\xc4\x87 just hade slagits ned. Under 1800-talet skedde flera stora uppror av Hercegovinas alla tre folkgrupper mot den osmanska regimen. 1853 antogs det att regionen Hercegovinas namn skulle till\xc3\xa4ggas med provinsen Bosniens. \xc3\x84ven detta av politiska anledningar. Sedan dess har landet betecknats med sitt nuvarande namn Bosnien-Hercegovina._NEWLINE_Hercegovina ockuperades tillsammans med Bosnien och Sand\xc5\xbeak av \xc3\x96sterrike-Ungern 1878. Detta ledde till att bosniaker och serber gjorde gemensamma uppror mot ockupanterna som p\xc3\xa5gick fram till 1882. 1908 inf\xc3\xb6rlivades Bosnien-Hercegovina med \xc3\x96sterrike-Ungern vilket ledde till stort missn\xc3\xb6je, fr\xc3\xa4mst bland serberna. Efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget 1918 kom provinsen att tillh\xc3\xb6ra segermakten Serbien f\xc3\xb6r att sedan ing\xc3\xa5 i den nybildade staten serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike men som fr\xc3\xa5n och med 1929 kom att heta kungariket Jugoslavien. Under andra v\xc3\xa4rldskriget ockuperades Hercegovina av kroatiska Usta\xc5\xa1astyrkor, italienska och tyska styrkor. Hercegovina var sedan en del av den Usta\xc5\xa1astyrda marionettstaten Kroatien som existerade under andra v\xc3\xa4rldskriget. 1945 befriades omr\xc3\xa5det av Titos partisaner och ingick sedan i den Socialistiska Federationen Jugoslavien som tillsammans med Bosnien var en av de sex delrepublikerna._NEWLINE_1992 f\xc3\xb6rklarade sig Bosnien-Hercegovina sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4digt fr\xc3\xa5n Jugoslavien och Hercegovina var \xc3\xa4ven sk\xc3\xa5deplats f\xc3\xb6r delar av Bosnienkriget som f\xc3\xb6ljde mellan de olika folkgrupperna._NEWLINE_Hercegovina \xc3\xa4r idag ingen politisk enhet, utan \xc3\xa4r delat mellan entiteterna Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska inom staten Bosnien-Hercegovina.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt 1991 \xc3\xa5rs folkr\xc3\xa4kning hade Hercegovina 437\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare. Av dessa var 206\xc2\xa0457 kroater, 112\xc2\xa0948 bosniaker, 93\xc2\xa0047 serber, 18\xc2\xa0494 jugoslaver och 6\xc2\xa0149 \xc3\xb6vriga._NEWLINE_Som ett resultat av de jugoslaviska krigen \xc3\xa4r den etniska uppdelningen inom Hercegovina tydlig. I v\xc3\xa4stra delen av Hercegovina bor en n\xc3\xa4stan uteslutande majoritet av kroater, i den \xc3\xb6stra delen bor en n\xc3\xa4stan uteslutande majoritet av serber och l\xc3\xa4ngs floden Neretva finns en bosniakisk befolkning, s\xc3\xa4rskilt i st\xc3\xa4derna Konjic och Jablanica.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xa4der\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb6rsta staden i Hercegovina \xc3\xa4r Mostar som hade 127\xc2\xa0000 inv\xc3\xa5nare 2005 och anses \xc3\xa4ven som dess huvudstad. Andra st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4der \xc3\xa4r Trebinje, Konjic, \xc5\xa0iroki Brijeg, Fo\xc4\x8da, \xc4\x8capljina och Stolac.'