b'\n_START_ARTICLE_\nFolkmusikkommissionen\n_START_PARAGRAPH_\nFolkmusikkommissionen var en sammanslutning i Sverige som verkade f\xc3\xb6r insamling och utgivning av i f\xc3\xb6rsta hand spelmansmusik. _NEWLINE_Formellt existerade Folkmusikkommissionen 1908\xe2\x80\x931976, men verksamheten var st\xc3\xb6rst 1908\xe2\x80\x931911 och 1922\xe2\x80\x931940. Den stod bakom de flesta av de 24 banden av den st\xc3\xb6rsta svenska folkmusikutg\xc3\xa5van Svenska l\xc3\xa5tar (1922\xe2\x80\x931940), en samling av omkring 8 000 l\xc3\xa5tar och visor fr\xc3\xa5n stora delar av landet. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver stod kommissionen bakom Olof Anderssons samling Folkliga svenska koralmelodier fr\xc3\xa5n Gammalsvenskby och Estland (1945)._NEWLINE_I Folkmusikkommissionens namn skapades den sannolikt st\xc3\xb6rsta samlingen i Sverige av l\xc3\xa5tar och visor med mer eller mindre folklig anknytning. Det skedde genom insamling i egen regi, mottagande av donationer av andras l\xc3\xa5t- och vissamlingar samt avskrifter av material i annan \xc3\xa4go. Detta omfattande notmaterial, omkring 45 000 sidor (men betydligt fler musikstycken), finns idag i Svenskt visarkiv och \xc3\xa4r sedan 2007 inskannat och tillg\xc3\xa4ngligt via en s\xc3\xa4rskild webbplats.\n_START_SECTION_\nGrundande och f\xc3\xb6rsta verksamhetstid\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet Folkmusikkommissionen kan f\xc3\xb6ra tankarna till en officiell, av riksdagen tillsatt kommitt\xc3\xa9, och kommissionen kom ocks\xc3\xa5 att uppfattas s\xc3\xa5 av m\xc3\xa5nga aktiva inom folkmusikomr\xc3\xa5det. Namnet till trots tillsattes kommissionen i sj\xc3\xa4lva verket av ett sextiotal folkkulturinsamlare och -forskare i samband med "F\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6tet f\xc3\xb6r svensk folkkunskap" p\xc3\xa5 Nordiska museet sommaren 1908._NEWLINE_Initiativtagare till Folkmusikkommissionen, och inledningsvis dess ledare, var juristen och folkmusikinsamlaren Nils Andersson (1864-1921), som allt tydligare framstod som den ledande folkmusikinsamlaren i Sverige i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. Sannolikt var det p\xc3\xa5 juristen Nils Anderssons initiativ som Folkmusikkommissionen fick sitt namn. Bland de sammanlagt \xc3\xa5tta medlemmarna i Folkmusikkommissionen ingick bland andra Nordiska museets styresman Bernhard Salin, violinisten Lars Johan Zetterquist, konstn\xc3\xa4ren Anders Zorn (som dessutom var initiativtagare till den f\xc3\xb6rsta svenska spelmanst\xc3\xa4vlingen i Gesunda 1906) och prins Eugen, som uts\xc3\xa5gs till hedersordf\xc3\xb6rande. Folkmusikkommissionen hade fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan en f\xc3\xb6rankring bland musik- och museiinstitutioner, forskare och kungahus, vilket understr\xc3\xb6k dess nationella, n\xc3\xa4rmast officiella status._NEWLINE_Folkmusikkommissionens f\xc3\xb6rsta uppgift blev att 1909 skicka ut ett upprop, i vilket vissa \xc3\xa4ldre l\xc3\xa5t- och vistyper efterfr\xc3\xa5gades tillsammans med uppgifter om l\xc3\xa5tarna, instrument, och spelm\xc3\xa4n. Tanken var redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan att materialet skulle sammanf\xc3\xb6ras f\xc3\xb6r att, efter urval och redigering, publiceras och p\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt \xc3\xa5terf\xc3\xb6ras till spelm\xc3\xa4nnen. P\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng skulle l\xc3\xa5tarna och visorna \xc3\xa4ven kunna bli anv\xc3\xa4ndbara f\xc3\xb6r forskare och tons\xc3\xa4ttare._NEWLINE_Som en f\xc3\xb6ljd av uppropet inkom under de f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ren under 1910-talet ett 40-tal samlingar till Nordiska museet, som inledningsvis fungerade som Folkmusikkommissionens huvudman. Samlingarna v\xc3\xa4xte \xc3\xa4ven genom Nils Anderssons egen insamlingsverksamhet och insamlare som stod i direktkontakt med honom. Vid sidan av spelmansmusiken och viss\xc3\xa5ng gav \xc3\xa4ven Folkmusikkommissionen st\xc3\xb6d till insamling av samisk jojk i Sverige, d\xc3\xa4r Karl Tir\xc3\xa9ns uppteckningsresor fick bidrag under n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r._NEWLINE_Vid sidan av musikaliska bidrag efterfr\xc3\xa5gades \xc3\xa4ven ekonomiskt st\xc3\xb6d i uppropet. Denna fr\xc3\xa5ga l\xc3\xb6stes inledningsvis genom att Nils Andersson 1910 ansl\xc3\xb6t sig till musik- och folklivsforskaren Tobias Norlinds och folkloristen Carl Wilhelm von Sydows ans\xc3\xb6kan om statsanslag f\xc3\xb6r insamling av folkminnen, uppbackade av Lunds universitet, vilken Riksdagen beviljade fr\xc3\xa5n och med 1913 fram till 1920. Vid sidan av detta fick Nils Andersson fr\xc3\xa5n mitten av 1910-talet ekonomiskt st\xc3\xb6d av industri- och riksdagsmannen Hjalmar Wijk, som bland annat stod f\xc3\xb6r kostnaderna f\xc3\xb6r utgivningen av de tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4ftena av Svenska l\xc3\xa5tar. Den ursprungliga Folkmusikkommission sammantr\xc3\xa4dde inte efter 1911, eftersom fr\xc3\xa5gan om det ekonomiska st\xc3\xb6det tycktes l\xc3\xb6st och s\xc3\xa5 pass mycket material var tillg\xc3\xa4nglig att det uppskattades att endast Nils Anderssons redigering av samlingarna \xc3\xa5terstod. S\xc3\xa5 blev det emellertid inte - det kom att dr\xc3\xb6ja ungef\xc3\xa4r tio \xc3\xa5r till innan det f\xc3\xb6rsta bandet av Svenska l\xc3\xa5tar kom ut 1922.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ren 1922\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nFolkmusikkommissionen \xc3\xa5terupptog sitt arbete igen 1922 som en f\xc3\xb6ljd av att Nils Andersson hastigt g\xc3\xa5tt bort 1921, och det fortsatta arbetet med utgivningen av Svenska l\xc3\xa5tar beh\xc3\xb6vde ledning. Kommissionen fick delvis nya medlemmar, bland andra Tobias Norlind (som n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r tidigare utsetts till Musikhistoriska museets f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare) och Hjalmar Wijk. Med statligt ekonomiskt st\xc3\xb6d, bidrag fr\xc3\xa5n olika fonder och privata g\xc3\xa5vor kunde kommissionen \xc3\xa5rligen utge band av Svenska l\xc3\xa5tar (1922-1940) och d\xc3\xa4refter Folkliga svenska koralmelodier fr\xc3\xa5n Gammalsvenskby och Estland (1945)._NEWLINE_Uppdraget att forts\xc3\xa4tta det praktiska insamlings- och redigeringsarbetet av Folkmusikkommissionens samlingar anf\xc3\xb6rtroddes \xc3\xa5t spelmannen Olof Andersson (1884-1964), som sedan 1909 samarbetat med Nils Andersson och med tiden kom att framst\xc3\xa5 som dennes n\xc3\xa4rmaste medarbetare; Olof Andersson var dock aldrig sj\xc3\xa4lv medlem i kommissionen. Under 1920- och 1930-talen gjorde Olof Andersson s\xc3\xa5 gott som \xc3\xa5rligen insamlingsresor i olika delar av landet - 1931 gick f\xc3\xa4rden ocks\xc3\xa5 till de svensktalande bygderna i Estland - f\xc3\xb6r att kontrollera och komplettera tidigare insamlat material. Vid sidan av detta f\xc3\xb6rde han ocks\xc3\xa5 en omfattande korrespondens kring folkmusik, som bevaras i Svenskt visarkiv._NEWLINE_Tobias Norlind hade fr\xc3\xa5n och med 1930 mer aktivt b\xc3\xb6rjat bygga upp ett folkmusikarkiv vid Musikhistoriska museet (idag Musik- och teatermuseet) och 1936 deponerades Folkmusikkommissionens samlingar vid museet och Olof Andersson anst\xc3\xa4lldes som amanuens f\xc3\xb6r att arbeta med folkmusikmaterialet. Museet hade redan en samling med bland annat \xc3\xa4ldre handskrivna notb\xc3\xb6cker med dansrepertoar (spelmansb\xc3\xb6cker) och med tillg\xc3\xa5ng till Folkmusikkommissionens material hade Musikhistoriska museet landets d\xc3\xa5 st\xc3\xb6rsta arkiv med svensk folkmusik.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ren 1946\xe2\x80\x931976\n_START_PARAGRAPH_\nEfter utgivningen av Folkmusikkommissionens publikationer \xc3\xa4gnade Olof Andersson stor del av sitt fortsatta arbete fram till pensioneringen 1961 \xc3\xa5t registerarbete \xc3\xb6ver samlingarna, bland annat ett omfattande register \xc3\xb6ver melodivarianter i Folkmusikkommissionens material och andra svenska folkmusiksamlingar. _NEWLINE_De sista noterade anteckningarna om n\xc3\xa5gon aktivitet med anknytning till Folkmusikkommissionen \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1967, men f\xc3\xb6rst 1976 uppl\xc3\xb6stes Folkmusikkommissionen formellt och samlingarna tillf\xc3\xb6ll Musikhistoriska museet. Samma \xc3\xa5r blev Folkmusikkommissionens arkiv uppordnat och i mitten av 1990-talet gjordes en mer detaljerad f\xc3\xb6rteckning \xc3\xb6ver originaluppteckningarna. Ansvaret f\xc3\xb6r museets folkmusiksamlingar \xc3\xb6vertogs 2003 av Svenskt visarkiv.'