b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa5r\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nniskans h\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5ret best\xc3\xa5r av en fri del, som kallas h\xc3\xa5rskaft eller h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5, och en i huden ners\xc3\xa4nkt del, den s\xc3\xa5 kallade roten. Roten omges av en h\xc3\xa5rfollikel, ocks\xc3\xa5 kallad h\xc3\xa5rs\xc3\xa4ck. Invid h\xc3\xa5rs\xc3\xa4cken finns talgk\xc3\xb6rtlar och till h\xc3\xa5rs\xc3\xa4cken f\xc3\xa4ster muskeln musculi arrectores pilorum. Varje h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5 best\xc3\xa5r av medulla, cortex  och kutikulan. Medulla \xc3\xa4r m\xc3\xa4rgen av h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5et och finns innerst. Cortex, som \xc3\xa4r barken som omger m\xc3\xa4rgen \xc3\xa4r en mycket organiserad struktur och fungerar som den prim\xc3\xa4ra k\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5ets mekaniska h\xc3\xa5llfasthet och vattenupptagning. Cortex inneh\xc3\xa5ller melanin, som ger f\xc3\xa4rg \xc3\xa5t fibern utifr\xc3\xa5n m\xc3\xa4ngd, distribution och typ av melanin. Kutikulan \xc3\xa4r det yttre h\xc3\xb6ljet som omger cortex. Dess komplexa struktur glider is\xc3\xa4r n\xc3\xa4r h\xc3\xa5ret v\xc3\xa4xer och omsluts av ett molekylskikt av lipider som g\xc3\xb6r att h\xc3\xa5ret st\xc3\xb6ter bort vatten. M\xc3\xa4nniskans h\xc3\xa5r best\xc3\xa5r till st\xc3\xb6rsta delen av proteinet \xce\xb1-keratin._NEWLINE_H\xc3\xa5ret v\xc3\xa4xer endast inne i h\xc3\xa5rs\xc3\xa4cken, n\xc3\xa4mligen i rotens understa del, d\xc3\xa4r cellerna delar sig mitotiskt. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n vandrar cellerna upp\xc3\xa5t mot skaftet d\xc3\xa4r de keratiniseras och d\xc3\xb6r. Den enda "levande" delen av h\xc3\xa5ret finns allts\xc3\xa5 i follikeln. Det synliga h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5et uppvisar inte n\xc3\xa5gon biokemisk aktivitet och kategoriseras som "d\xc3\xb6d". H\xc3\xa5rstr\xc3\xa5et har en tillv\xc3\xa4xtfas (anagenesfas) och en vilofas (telogenesfas) som f\xc3\xb6ljer p\xc3\xa5 varandra. Under tillv\xc3\xa4xtfasen \xc3\xa4r h\xc3\xa5rfolliklarna l\xc3\xa5nga och bulliga och h\xc3\xa5ret v\xc3\xa4xer ut\xc3\xa5t med en hastighet p\xc3\xa5 cirka 1/3\xc2\xa0mm per dag. Efter tre till sex m\xc3\xa5nader (h\xc3\xa5r i armh\xc3\xa5lan och k\xc3\xb6nsh\xc3\xa5r har l\xc3\xa4ngst tillv\xc3\xa4xtcykel) stannar tillv\xc3\xa4xten, follikeln krymper och roten v\xc3\xa4xer fast. Efter en tids vila s\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjar en nytillv\xc3\xa4xtperiod och d\xc3\xa5 puttas det gamla h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5et ut & de nya str\xc3\xa5et b\xc3\xb6rjar v\xc3\xa4xa ifr\xc3\xa5n papillen. Huvudh\xc3\xa5r har mycket l\xc3\xa4ngre tillv\xc3\xa4xtperioder och blir mycket l\xc3\xa4ngre innan de f\xc3\xa4lls. Det beror p\xc3\xa5 arvsanlag.\n_START_SECTION_\nKroppsbeh\xc3\xa5ring\n_START_PARAGRAPH_\nStudier p\xc3\xa5 l\xc3\xb6ss indikerar att m\xc3\xa4nniskans f\xc3\xb6rf\xc3\xa4der f\xc3\xb6rlorade mycket av kroppsbeh\xc3\xa5ringen f\xc3\xb6r 3,3 miljoner \xc3\xa5r sedan. Det finns m\xc3\xa5nga teorier om orsakerna till detta. En teori \xc3\xa4r att ett k\xc3\xb6nsurval lett till att mer juvenila drag selekterats fram (neoteni). De flesta evolutionsforskare verkar dock mena att allt eftersom kroppsstorleken \xc3\xb6kar s\xc3\xa5 \xc3\xb6kar behovet att g\xc3\xb6ra sig av med kroppsv\xc3\xa4rme i snabbare takt. M\xc3\xa4nniskans f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att svettas skulle i s\xc3\xa5 fall ha utvecklats ungef\xc3\xa4r samtidigt, och f\xc3\xb6rlusten av p\xc3\xa4ls g\xc3\xb6r det l\xc3\xa4ttare att svettas och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kyla ner kroppen._NEWLINE_Olika kroppsdelar har olika typer av h\xc3\xa5r. De fina h\xc3\xa5r som t\xc3\xa4cker n\xc3\xa4stan hela kroppen hos foster kallas lanugoh\xc3\xa5r. Lanugoh\xc3\xa5r kan \xc3\xa4ven \xc3\xa5teruppst\xc3\xa5 i samband med \xc3\xa4tst\xc3\xb6rningar som ett s\xc3\xa4tt f\xc3\xb6r kroppen att h\xc3\xa5lla v\xc3\xa4rmen trots bristen p\xc3\xa5 underhudsfett._NEWLINE_Fr\xc3\xa5n barndomen t\xc3\xa4cks sedan hela kroppen av vellush\xc3\xa5r f\xc3\xb6rutom p\xc3\xa5 l\xc3\xa4pparna, hand- och fotsulorna, vissa externa genitala omr\xc3\xa5den, naveln och \xc3\xa4rrv\xc3\xa4vnad. Vellush\xc3\xa5r \xc3\xa4r fjun som s\xc3\xa4llan blir l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n 2\xc2\xa0cm och vilka i regel \xc3\xa4r opigmenterade._NEWLINE_De stigande niv\xc3\xa5erna av manliga k\xc3\xb6nshormoner (androgener) under puberteten orsakar en transformationsprocess d\xc3\xa4r vellush\xc3\xa5r omvandlas till terminalt h\xc3\xa5r (h\xc3\xa5r med kraftigare h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5n vilka i regel \xc3\xa4r pigmenterade) p\xc3\xa5 ett flertal omr\xc3\xa5den p\xc3\xa5 kroppen. Eftersom folliklarna svarar p\xc3\xa5 androgener (fr\xc3\xa4mst testosteron och testosteronderivat) kallas det \xc3\xa4ven f\xc3\xb6r androgent h\xc3\xa5r. Hastigheten f\xc3\xb6r h\xc3\xa5rtillv\xc3\xa4xt och densiteten \xc3\xb6kar. Olika omr\xc3\xa5den \xc3\xa4r olika k\xc3\xa4nsliga f\xc3\xb6r androgener (till exempel \xc3\xa4r pubesomr\xc3\xa5det mest k\xc3\xa4nsligt och tjockare h\xc3\xa5r v\xc3\xa4xer oftast f\xc3\xb6rst d\xc3\xa4r som en respons p\xc3\xa5 androgener). Det g\xc3\xa5r emellertid inte att dra n\xc3\xa5gon riktigt skarp gr\xc3\xa4ns mellan vellus- och terminalh\xc3\xa5r; mellanting mellan dessa kallas intermediat h\xc3\xa5r. P\xc3\xa5 kroppsdelar med terminalh\xc3\xa5r f\xc3\xb6rekommer ibland ocks\xc3\xa5 vellush\xc3\xa5r._NEWLINE_Omr\xc3\xa5den som utvecklar terminala h\xc3\xa5r p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de m\xc3\xa4n och kvinnor \xc3\xa4r underarmarna, underbenen och pubesomr\xc3\xa5den. D\xc3\xa4remot brukar endast m\xc3\xa4n f\xc3\xa5 androgena h\xc3\xa5r p\xc3\xa5 andra omr\xc3\xa5den som i ansiktet (sk\xc3\xa4gg), p\xc3\xa5 br\xc3\xb6stet, magen och armar och ben. Kvinnor beh\xc3\xa5ller mer vellush\xc3\xa5r som inte syns lika tydligt. Genetiska variationer best\xc3\xa4mmer den k\xc3\xb6nsberoende utvecklingen av kroppsh\xc3\xa5r och kvinnor i vissa delar av v\xc3\xa4rlden har till exempel l\xc3\xa4ttare att utveckla mustasch med \xc3\xa5ren._NEWLINE_Sjukligt \xc3\xb6kad kroppsbeh\xc3\xa5ring med ett manligt k\xc3\xb6nsm\xc3\xb6nster hos kvinnor brukar kallas hirsutism. En \xc3\xb6verdriven och onormal h\xc3\xa5rtillv\xc3\xa4xt p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de kvinnor och m\xc3\xa4n g\xc3\xa5r under beteckningen hypertrikos. Vad som betecknas som onormalt beror inte enbart p\xc3\xa5 medicinska indikationer utan \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 sociala och kulturella attityder.\n_START_SECTION_\nEfter d\xc3\xb6den\n_START_PARAGRAPH_\nDet h\xc3\xa4vdas ofta att h\xc3\xa5r och naglar v\xc3\xa4xer under flera dagar efter d\xc3\xb6den. Detta \xc3\xa4r en myt ; att det ser ut som tillv\xc3\xa4xt beror p\xc3\xa5 dehydrering vilket leder till att huden drar sig tillbaka vilket g\xc3\xb6r naglarna och h\xc3\xa5ret mer framtr\xc3\xa4dande.\n_START_SECTION_\nEndokrinologi\n_START_PARAGRAPH_\nInom endokrinologin skiljs mellan olika slags h\xc3\xa5r. Manligt h\xc3\xa5r \xc3\xa4r h\xc3\xa5r i \xc3\xb6ronen, \xc3\xb6vre pubistriangeln, sk\xc3\xa4gg, mustasch och kroppsh\xc3\xa5r, vilka styrs huvudsakligen av manliga k\xc3\xb6nshormoner. K\xc3\xb6nsoberoende h\xc3\xa5r \xc3\xa4r \xc3\xb6gonfransar, \xc3\xb6gonbryn, huvudh\xc3\xa5r, samt h\xc3\xa5r p\xc3\xa5 underarmar och underbenen. Ambosexuellt h\xc3\xa5r \xc3\xa4r h\xc3\xa5r under armarna, h\xc3\xa5r p\xc3\xa5 nedre pubistriangeln, och visst h\xc3\xa5r p\xc3\xa5 armar och ben._NEWLINE_Manligt och ambosexuellt h\xc3\xa5r beror p\xc3\xa5 k\xc3\xb6nshormoner, samt p\xc3\xa5 den genetiskt best\xc3\xa4mda k\xc3\xa4nsligheten f\xc3\xb6r dessa hormoner i h\xc3\xa5rs\xc3\xa4ckarna; kvinnor med hirsutism har inte alltid genital virilisim (f\xc3\xb6rstord klitoris). H\xc3\xa5rtillv\xc3\xa4xt avg\xc3\xb6rs ocks\xc3\xa5 av tillv\xc3\xa4xthormon, vilket styr follikelstorleken och vilket kan bidra till hirsutism. Problem med sk\xc3\xb6ldk\xc3\xb6rtelhormon kan ge problem med h\xc3\xa5rtillv\xc3\xa4xten, till exempel telogen effluvium. H\xc3\xb6ga v\xc3\xa4rden prolaktin kan likas\xc3\xa5 orsaka h\xc3\xa5rv\xc3\xa4xt av manlig typ. Ju h\xc3\xb6gre v\xc3\xa4rden \xc3\xb6strogen, desto l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4r tillv\xc3\xa4xtfasen (den anagena fasen) av h\xc3\xa5ret, medan testosteron f\xc3\xb6rkortar tillv\xc3\xa4xtfasen.\n_START_SECTION_\nPatologiska tillst\xc3\xa5nd och h\xc3\xa5ret\n_START_PARAGRAPH_\nDet finns flera sjukdomstillst\xc3\xa5nd som p\xc3\xa5verkar h\xc3\xa5ret, till exempel alopecia areata. Kemoterapi f\xc3\xb6r cancerbehandling leder ofta till h\xc3\xa5ravfall d\xc3\xa5 cellerna i h\xc3\xa5rbotten delar sig ofta liksom cancercellerna som behandlingen riktar in sig p\xc3\xa5. Lanugoh\xc3\xa5r p\xc3\xa5 underarmarna kan vara ett tecken p\xc3\xa5 anorexia nervosa. Gifter kan lagras i h\xc3\xa5rstr\xc3\xa5n i \xc3\xa5ratal, varigenom r\xc3\xa4ttsmedicinska unders\xc3\xb6kningar kan bland annat se om en person utsatts f\xc3\xb6r arsenik.'