b'\n_START_ARTICLE_\nTaosi\n_START_SECTION_\nFyndplatsen\n_START_PARAGRAPH_\nFyndplatsen, som har gr\xc3\xa4vts ut sedan 1978, upptar ca 300\xc2\xa0hektar. Stadsmuren runt Taosi uppf\xc3\xb6rdes i tv\xc3\xa5 steg. Under den tidiga fasen i Taosikulturen uppf\xc3\xb6rdes en mur i norra delen av omr\xc3\xa5det som omsl\xc3\xb6t 56\xc2\xa0hektar. Flera segment av denna stadsmur finns bevarad, men stora delar av den v\xc3\xa4stra muren \xc3\xa4r f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rd i Zhonglianggouravinen. Det muromslutna omr\xc3\xa5det \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r 1\xc2\xa0000\xc2\xa0m i nord- sydlig riktning och 560\xc2\xa0m i \xc3\xb6st/v\xc3\xa4st._NEWLINE_I den efterf\xc3\xb6ljande mellersta perioden ut\xc3\xb6kades stadsmuren till att omsluta 289\xc2\xa0hektar, varav ca\xc2\xa010\xc2\xa0hektar var en yttre muromg\xc3\xa4rdad stad i anslutning till den sydv\xc3\xa4stra muren som bland annat inneh\xc3\xa5ller ett observatorium. Stadsmurens bredd varier mellan 4 och 8\xc2\xa0meter._NEWLINE_Taosi \xc3\xa4r en av de platser i Kina d\xc3\xa4r de allra \xc3\xa4ldsta fynden av koppar och brons har hittats. Fynden \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n den senare delen av Taosikulturen, och det \xc3\xa4r oklart var objekten \xc3\xa4r tillverkade. En omfattande tillverkning av stenverktyg har \xc3\xa4gt rum i Taosi, och ett stenbrott har hittats 7\xc2\xa0km s\xc3\xb6der om Taosi.\n_START_SECTION_\nPalatset\n_START_PARAGRAPH_\nPalatsomr\xc3\xa5det \xc3\xa4r rektangul\xc3\xa4rt och 470\xc2\xa0m l\xc3\xa5ngt i \xc3\xb6st- v\xc3\xa4stlig riktning och 270\xc2\xa0m brett, och upptar 130\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2. Inom palatsomr\xc3\xa5det finns resterna av ett flertal byggnader och palatsets huvudbyggnad t\xc3\xa4cker ca 280\xc2\xa0m\xc2\xb2 och \xc3\xa4r uppf\xc3\xb6rt p\xc3\xa5 en 10\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2 upph\xc3\xb6jd plattform. Palatset \xc3\xa4r det \xc3\xa4ldsta kejserliga palatset som hittats och gr\xc3\xa4vts ut i Kina.\n_START_SECTION_\nGravar\n_START_PARAGRAPH_\nI s\xc3\xb6dra delen av utgr\xc3\xa4vningsomr\xc3\xa5det finns ett 30\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2 gravomr\xc3\xa5de d\xc3\xa4r mer \xc3\xa4n 1000\xc2\xa0gravar gr\xc3\xa4vts ut._NEWLINE_Liksom omr\xc3\xa5dets bost\xc3\xa4der var gravarna av olika typer beroende p\xc3\xa5 samh\xc3\xa4llsklass. De st\xc3\xb6rsta gravarna kunde inneh\xc3\xa5lla mer \xc3\xa4n 100 olika f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l av t.ex. jade, keramik, tr\xc3\xa4 eller ben. Utf\xc3\xb6randet p\xc3\xa5 de st\xc3\xb6rsta gravarna var anpassade f\xc3\xb6r h\xc3\xb6ga ledare s\xc3\xa5som kungar. Minst sex av dessa gravar \xc3\xa4r tillh\xc3\xb6r kungligheter fr\xc3\xa5n den tidiga perioden._NEWLINE_Gravarna av mellanklass var ungef\xc3\xa4r 2\xc2\xa0x\xc2\xa03\xc2\xa0m och hade typiskt 20 till 30 begravningsf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l av keramik eller jade. Mer \xc3\xa4n 90% av gravarna \xc3\xa4r av den enklaste typen och \xc3\xa4r mycket sm\xc3\xa5 och utan gravgods._NEWLINE_2002 hittades en kunglig grav (IIM22) fr\xc3\xa5n mellersta perioden som var 5\xc2\xa0m l\xc3\xa5ng, 3,7\xc2\xa0m bred och 7\xc2\xa0m djup och en av de st\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rhistoriska gravarna som hittats i Kina. Graven f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes under den sena Taosikulturen. Gravgodset bestod av 146 artefakter varav de flesta var av jade, men \xc3\xa4ven av ben, tr\xc3\xa4 och keramik.\n_START_SECTION_\nObservatorium\n_START_PARAGRAPH_\nI s\xc3\xb6dra delen av Taosi i den yttre staden, omsluten av dubbla murar hittades 2003 ett astronomiskt observatorium. Observatoriet \xc3\xa4r uppbyggt p\xc3\xa5 en 1\xc2\xa0740m\xc2\xb2 plattform med tre cirkul\xc3\xa4ra terrasser av packad jord. En halvm\xc3\xa5neformad terrass \xc3\xa4r byggd mot \xc3\xb6ster. En andra terrass \xc3\xa4r formad som en halv ring d\xc3\xa4r de b\xc3\xa5da \xc3\xa4ndpunkterna ansluter mot den s\xc3\xb6dra stadsmuren._NEWLINE_L\xc3\xa4ngs den cirkul\xc3\xa4ra kanten p\xc3\xa5 terrassen mot \xc3\xb6ster \xc3\xa4r tretton kvadratiska pelare placerade som formar tolv smala mellanrum j\xc3\xa4mt f\xc3\xb6rdelade i cirkelsektorn 60\xc2\xb0 till 131\xc2\xb0. Mellanrummen \xc3\xa4r ungef\xc3\xa4r 20 till 40\xc2\xa0cm breda. Pelarna kan ha varit fundament f\xc3\xb6r ytterligare pelare som tidigare st\xc3\xa5tt ovanp\xc3\xa5. I centrum f\xc3\xb6r pelarna finns en grop med 145\xc2\xa0cm diameter. I gropen finns tre ringar p\xc3\xa5 86, 42 och 25\xc2\xa0cm i diameter. Avst\xc3\xa5ndet (radien) fr\xc3\xa5n den centrala observationspunkten till pelarna \xc3\xa4r 12,2\xc2\xa0m. Mellanrummen mellan pelarna har anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r solobservationer mellan solst\xc3\xa5ndens ytterlighetsl\xc3\xa4gen. 21 december observerades vintersolst\xc3\xa5ndet i det andra mellanrummet, och i det tolfte och nordligaste mellanrummet har sommarsolst\xc3\xa5ndet observeras 21 juni. Genom det sjunde mellanrummet observerades v\xc3\xa5rdagj\xc3\xa4mningen 18 mars och h\xc3\xb6stdagj\xc3\xa4mningen 25 september. En lackerad och graderad m\xc3\xa4tlinjal med markeringar f\xc3\xb6r olika skuggl\xc3\xa4ngder har hittats i en av kungaravarna. De markerade skuggl\xc3\xa4ngderna motsvarar f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan skuggl\xc3\xa4ngder vi middagstid p\xc3\xa5 sommarsolst\xc3\xa5ndet, v\xc3\xa5rdagj\xc3\xa4mningen och h\xc3\xb6stdagj\xc3\xa4mningen. Den dubbla l\xc3\xa4ngden av linjalen motsvarar skuggl\xc3\xa4ngden f\xc3\xb6r vintersolst\xc3\xa5ndet. Sannolikt har ett skriftspr\xc3\xa5k anv\xc3\xa4nts i samband med m\xc3\xa4tningarna och observationerna i observatoriet. _NEWLINE_Observatoriet ocks\xc3\xa5  ha anv\xc3\xa4nts f\xc3\xb6r att m\xc3\xa4ta korrelationen mellan m\xc3\xa5nkalendern och sol\xc3\xa5ret. Observatoriet kan \xc3\xa4ven ha anv\xc3\xa4nts som religi\xc3\xb6st altare f\xc3\xb6r solen och himlen._NEWLINE_Stratigrafiska analyser och Kol-14-m\xc3\xa4tningar visar att observatoriet uppf\xc3\xb6rdes och anv\xc3\xa4ndes i mellersta Taosi-perioden (2100\xe2\x80\x932000\xc2\xa0f.kr.) och f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes i den sena perioden runt 2000\xe2\x80\x931900\xc2\xa0f.kr. Eftersom anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5det av Stonehenge i England \xc3\xa4r oklart, \xc3\xa4r observatoriet i Taosi v\xc3\xa4rldens \xc3\xa4ldsta med bekr\xc3\xa4ftad funktion.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rr\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nI syd\xc3\xb6stra delen av den mellersta periodens stad fanns ett 1\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2 dedikerat f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dsutrymme uppdelat p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rr\xc3\xa5dsgropar. Groparnas diameter varierar runt 5 till 10\xc2\xa0m och de \xc3\xa4r 4 till 5\xc2\xa0m djupa, och anv\xc3\xa4ndes huvudsakligen f\xc3\xb6r spannm\xc3\xa5l. Storleken p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rr\xc3\xa5det visar att det kontrollerats av en administrativ myndighet s\xc3\xa5som en kung eller an stat.\n_START_SECTION_\nIndustriomr\xc3\xa5de\n_START_PARAGRAPH_\nEtt industriomr\xc3\xa5de med minst fem fabriker och tillh\xc3\xb6rande bostadshus har hittats i sydv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rnet av  mellersta periodens stad. Industriomr\xc3\xa5det upptar 15\xc2\xa0hektar och de olika fabrikerna \xc3\xa4r uppbyggda p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt vilket tyder p\xc3\xa5 att fabrikerna \xc3\xa4r byr\xc3\xa5kratiskt uppf\xc3\xb6rda, likt senare kinesiska dynastier. Industriomr\xc3\xa5dets vattenf\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjning tillgodos\xc3\xa5gs av en 2 till 3\xc2\xa0m djup 1\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2 stor vattenreservoar med tillh\xc3\xb6rande kanalsystem.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ldsta kinesiska skrivtecken\n_START_PARAGRAPH_\nI n\xc3\xa4rheten av palatsomr\xc3\xa5det har keramiksk\xc3\xa4rvor med tv\xc3\xa5 r\xc3\xb6da skrivtecken hittas, som \xc3\xa4r daterat till den sena Taosikulturen. Ett av tecknen har identifierats som \xe6\x96\x87 (\'spr\xc3\xa5k\' / \'kultur\' / \'skrift\'). Det andra tecknet \xc3\xa4r mer oklart och har identifierats som \xe6\x98\x9c (\'ljus\' / \'lysande\') eller \xe5\x91\xbd (\'\xc3\xb6de\') eller \xe9\x82\x91 (\'stad\') eller \xe5\xa0\xaf (historiskt \'stad\' / \'palats\') men har \xc3\xa4ven likheter med hur orakelbenskriften skrev namnet p\xc3\xa5 den mytologiska kejsar Yao; \xe5\xa0\xaf. Tecknen tillh\xc3\xb6r de \xc3\xa4ldsta upphittade kinesiska skrivtecknen.\n_START_SECTION_\nMytologiska kopplingar\n_START_PARAGRAPH_\nEn del arkeologer ser tydliga kopplingar mellan Taosi och den mytologiska kejsaren Yao, som var en del av Tre h\xc3\xa4rskare och fem kejsare. Taosi tros ha varit kejsar Yaos huvudstad. Det finns dokumenterat att kejsar Yao byggde sin huvudstad vid Pingyang, vilket \xc3\xa4r Linfens historiska namn. Detta i kombination med dateringen av utgr\xc3\xa4vningen och det upphittade skrivtecknet som kan tolkas som "Yao" indikerar att Taosi kan vara Yaos huvudstad. Det ber\xc3\xa4ttas ocks\xc3\xa5 i de historiska skrifterna Shiji och Dokumentens bok att kejsar Yao l\xc3\xa4t utf\xc3\xb6ra himmelska observationer och skapade en solkalender som matchade m\xc3\xa5nkalendern. Detta i kombination med Taosis observatorium st\xc3\xa4rker kopplingarna ytterligare.'