b'\n_START_ARTICLE_\nKurfurstend\xc3\xb6met Sachsen\n_START_SECTION_\nUnder huset Wettin\n_START_PARAGRAPH_\n1423 vann markgreven Fredrik den stridbare (1381 -1428) av huset Wettin hertigd\xc3\xb6met Sachsen och d\xc3\xa4rmed kurfurstlig v\xc3\xa4rdighet. \xc3\x84nnu under Fredriks son kurfursten Fredrik den saktmodige (1428-64) var de wettinska besittningarna splittrade p\xc3\xa5 olika medlemmar av huset. F\xc3\xb6rst dennes s\xc3\xb6ner kurfurst Ernst (1464-86) och hertig Albrekt (1464-1500), regerade gemensamt \xc3\xb6ver dem alla. De omfattade vid denna tid ungef\xc3\xa4r det nuvarande f\xc3\xb6rbundslandet Sachsen (utom Ober-Lausitz) j\xc3\xa4mte st\xc3\xb6rre delen av Th\xc3\xbcringen och sydligaste delen av Sachsen-Anhalt. Men denna mycket betydande landkomplex splittrades \xc3\xa5ter (och f\xc3\xb6r alltid), d\xc3\xa5 br\xc3\xb6derna genom f\xc3\xb6rdraget i Leipzig 26 augusti 1485 delade sina l\xc3\xa4nder._NEWLINE_Ernst, stamfader f\xc3\xb6r den ernestinska linjen, fick p\xc3\xa5 sin lott bl. a. det egentliga kurfurstend\xc3\xb6met Sachsen och st\xc3\xb6rre delen av de th\xc3\xbcringska besittningarna. Albrekt, stamfader f\xc3\xb6r den albertinska linjen, fick bl. a. det gamla markgrevskapet Meissen med st\xc3\xa4derna Dresden och Chemnitz (centrum f\xc3\xb6r en livlig v\xc3\xa4vnadsindustri) samt norra delen av Th\xc3\xbcringen; till hans andel h\xc3\xb6rde ocks\xc3\xa5 Leipzig, redan vid denna tid medelpunkt f\xc3\xb6r en betydande transithandel och sedan 1409 s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r ett universitet. Under gemensam f\xc3\xb6rvaltning f\xc3\xb6rblev bl. a. de rika bergverken (silvergruvorna i Freiberg br\xc3\xb6ts sedan 1100-talet, tenngruvorna i Altenberg sedan 1458)._NEWLINE_De ernestinska besittningarna var osammanh\xc3\xa4ngande och splittrade, vilket f\xc3\xb6rsv\xc3\xa5rade deras utveckling till en sluten stat. Vida l\xc3\xa4ttare var detta i de v\xc3\xa4l avrundade albertinska l\xc3\xa4nderna, f\xc3\xb6r vilka redan 1486 en kollegial Landesregierung inr\xc3\xa4ttades och vilkas odelbarhet fastslogs 1499.\n_START_SECTION_\nTrettio\xc3\xa5riga kriget\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Trettio\xc3\xa5riga krigets tidigare skeden underst\xc3\xb6dde Johan Georg verksamt den habsburgska politiken, s\xc3\xb6kte d\xc3\xa4refter iakttaga neutralitet mellan kejsaren och Gustav II Adolf, men tvangs, d\xc3\xa5 kejserliga trupper under Tilly h\xc3\xa4rjade Sachsen, att f\xc3\xb6r en tid (1631-35) sluta sig till Sverige. Genom separatfred med kejsaren (i Prag 1635) vann han Lausitz (ett land, \xc3\xb6ver vilket huset Wettin redan under medeltiden tidvis h\xc3\xa4rskat, vilket sedan kommit under B\xc3\xb6hmen och 1620 av kejsaren \xc3\xb6verl\xc3\xa5tits \xc3\xa5t Johan Georg med pantr\xc3\xa4tt). Anslutningen till kejsaren bragte emellertid nya b\xc3\xb6rdor \xc3\xb6ver de sachsiska l\xc3\xa4nderna, som flera g\xc3\xa5nger hems\xc3\xb6ktes av svenska trupper (s\xc3\xa4rskilt under Lennart Torstenson 1641-45)._NEWLINE_Westfaliska freden bekr\xc3\xa4ftade besittningen av Lausitz. H\xc3\xa4rmed hade Sachsen n\xc3\xa5tt sin st\xc3\xb6rsta utstr\xc3\xa4ckning, f\xc3\xb6r att inom kort \xc3\xa5ter minskas, d\xc3\xa5 Johan Georg 1652 utrustade sina yngre s\xc3\xb6ner med l\xc3\xa4n, som f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5 1700-talet \xc3\xa5ter indrogs till kurfurstend\xc3\xb6met (Sachsen-Zeitz 1718, Sachsen-Merseburg 1738, Sachsen-Weissenfels 1746). P\xc3\xa5 Johan Georg f\xc3\xb6ljde Johan Georg II (1656-80), Johan Georg III (1680-91) och Johan Georg IV (1691-94). Fredrik August I (1694-1733) valdes 1697 till Polens kung (under namn av August II) och lade d\xc3\xa4rigenom grunden till en personalunion, som \xc3\xa4gde best\xc3\xa5nd i 66 \xc3\xa5r. I samband med detta konverterade han till katolicismen, vilken alla hans efterf\xc3\xb6ljare f\xc3\xb6rblev trogen.\n_START_SECTION_\nStora nordiska kriget och preussisk hegemoni\n_START_PARAGRAPH_\nAugust b\xc3\xb6rjade 1700 krig med Sverige, f\xc3\xb6r vilket hans arvland fick b\xc3\xa4ra tunga b\xc3\xb6rdor (s\xc3\xa4rskilt den svenska inkvarteringen 1706-07, som ber\xc3\xa4knas ha kostat landet omkring 15 miljoner thaler). Varaktig betydelse f\xc3\xb6r landet fick Augusts konstn\xc3\xa4rliga intressen: de v\xc3\xa4rdefulla konstsamlingarna i Dresden, porslinsfabriken i Meissen (1710), den livliga byggnadsverksamheten och s\xc3\xa5 vidare._NEWLINE_Fredrik August II (som polsk konung August III, 1733-63) delade sin faders intresse f\xc3\xb6r konsten, men saknade h\xc3\xa5g f\xc3\xb6r politiken, som sm\xc3\xa5ningom h. o. h. kom i hans allsm\xc3\xa4ktige minister Heinrich von Br\xc3\xbchls h\xc3\xa4nder. Denne, en of\xc3\xb6rsonlig motst\xc3\xa5ndare till Fredrik II av Preussen, som genom f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvet av Schlesien (1742) liksom inringat Sachsen och om\xc3\xb6jliggjort dess vidare utveckling, bidrog genom sina intriger till Sju\xc3\xa5riga krigets utbrott (1756), men \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ansvarig f\xc3\xb6r att genom vanv\xc3\xa5rd av finanser och arm\xc3\xa9 ha lagt landet s\xc3\xa5 gott som v\xc3\xa4rnl\xc3\xb6st inf\xc3\xb6r Fredriks angrepp och d\xc3\xa4rigenom m\xc3\xb6jliggjort en l\xc3\xa5ngvarig preussisk ockupation. Med of\xc3\xb6rminskat omr\xc3\xa5de, men med en statsskuld p\xc3\xa5 30 miljoner thaler gick Sachsen ur striden._NEWLINE_Preussens hegemoni i Nordtyskland f\xc3\xb6rblev orubbad. August III:s son Fredrik Kristian regerade blott ett par m\xc3\xa5nader (1763). Dennes son Fredrik August III "den r\xc3\xa4ttr\xc3\xa5dige" (1763-1827) \xc3\xa5terst\xc3\xa4llde landets f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rda kredit och reformerade f\xc3\xb6rvaltning och r\xc3\xa4ttsv\xc3\xa4sen i upplysningens anda. Verksammare \xc3\xa4n n\xc3\xa5gon sachsisk monark sedan 1500-talet s\xc3\xb6rjde han f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ringarnas blomstring: s\xc3\xa4rskilt bergsbruket utvecklades genom f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttrade metoder. I sin utrikespolitik avstod Fredrik August fr\xc3\xa5n alla revanschtankar och sl\xc3\xb6t sig n\xc3\xa4ra till Preussen.'