b'\n_START_ARTICLE_\nProveniensprincipen\n_START_SECTION_\nProveniensprincipens tv\xc3\xa5 dimensioner\n_START_PARAGRAPH_\nMan brukar tala om tv\xc3\xa5 dimensioner hos proveniensprincipen: yttre ordning (arkivbest\xc3\xa5ndens integritet och avgr\xc3\xa4nsning) och inre ordning (respekten f\xc3\xb6r ursprunglig ordning). Den f\xc3\xb6rsta delen omtalas vanligen som \xe2\x80\x9dden egentliga proveniensprincipen\xe2\x80\x9d. Fokus ligger h\xc3\xa4r p\xc3\xa5 att definiera och avgr\xc3\xa4nsa olika arkivbildare. Enligt den svenska riksarkivarien Emil Hildebrand beror en arkivhandlings v\xc3\xa4rde p\xc3\xa5 dess ursprung, p\xc3\xa5 avsikten med dess uppr\xc3\xa4ttande eller f\xc3\xb6rvarande. Han menar att en arkivhandling ter sig olika om den framg\xc3\xa5tt ur en offentlig myndighets verksamhet eller om den \xc3\xa4r av privat h\xc3\xa4rkomst. Av denna anledning \xc3\xa4r det viktigt f\xc3\xb6r arkivhandlingens v\xc3\xa4rde att dess proveniens bevaras._NEWLINE_Den andra principen brukar omtalas som strukturprincipen. Inneb\xc3\xb6rden \xc3\xa4r att arkivet skall ordnas p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa5dant s\xc3\xa4tt att det speglar arkivbildarens verksamhet. Principen utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n att det finns ett samband mellan arkivhandlingar. Om ett av dessa samband bryts kan viktig information g\xc3\xa5s f\xc3\xb6rlorad.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1800-talet diskuterades alltmer vidtagna omsorteringar, ur b\xc3\xa5de praktisk och teoretisk synvinkel, hos arkivinstitutionerna. Omsorteringen som \xc3\xa4gde rum byggde p\xc3\xa5 att arkivens ursprungliga ordning respekterades och l\xc3\xa4mnades orubbad. Huvudtanken bakom proveniensprincipen \xc3\xa4r grundad p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ng praktisk erfarenhet. En mer teoretisk f\xc3\xb6rankrad till\xc3\xa4mplig av principen framtr\xc3\xa4der redan i slutet av 1700-talet, till exempel 1791 i Danmark, 1812 i Neapel, 1816 i Sachsen och 1826 i W\xc3\xbcrttemberg men proveniensprincipens genombrott dateras vanligen till Frankrike 1841 (\xe2\x80\x9dle respects de fonds\xe2\x80\x9d). Detta nya syns\xc3\xa4tt fastst\xc3\xa4lldes som grundregel f\xc3\xb6r ordnandet av departementalarkiven i Frankrike. Man utgick d\xc3\xa5 fr\xc3\xa5n att arkiven skulle bevaras och ordnas var f\xc3\xb6r sig som frist\xc3\xa5ende helheter men man ans\xc3\xa5g sig ha stor frihet n\xc3\xa4r det kom till att ordna om handlingarna inom sj\xc3\xa4lva arkiven. Sj\xc3\xa4lva arkivstrukturen f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras d\xc3\xa4rigenom med motivet att man lade arkiven tillr\xc3\xa4tta b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r andra anv\xc3\xa4ndare samt f\xc3\xb6r forskningen._NEWLINE_En annan milstolpe kom 1881 n\xc3\xa4r Geheimes Preussisches Staatsarchiv i Berlin inf\xc3\xb6rde proveniensprincipen som riktlinje f\xc3\xb6r ordningsarbeten inom institutionen. Det var dock i Holland 1898 som alla tankar och teorier fogades samman till ett teoretiskt system i och med publicerandet av en handbok inom \xc3\xa4mnet (i tysk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning med titeln Anleitung zum Ordnen und Beschreiben von Archiven, 1905, skriven av f\xc3\xb6rfattarna Muller, Feith och Fruin). I svenskt arkivv\xc3\xa4sen inf\xc3\xb6rdes proveniensprincipen 1903 under Emil Hildebrands tid som riksarkivarie. I sin ber\xc3\xb6mda uppsats \xe2\x80\x9dOm ursprungsprincipens till\xc3\xa4mpning vid ordnande av offentliga arkiv\xe2\x80\x9d (1902) presenterade Hildebrand de nya arkivteoretiska tankeg\xc3\xa5ngarna och deras effekt p\xc3\xa5 ordningsarbetet. \xc3\x85ret efter utf\xc3\xa4rdades f\xc3\xb6reskrifter om arkivf\xc3\xb6rteckningen som byggde p\xc3\xa5 dessa id\xc3\xa9er. Den ursprungliga ordningen skulle s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt som m\xc3\xb6jligt bevaras. Arkivets serier skulle i f\xc3\xb6rteckningen redovisas p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som \xc3\xb6verensst\xc3\xa4mde med arkivets struktur. De metoder som Hildebrand inf\xc3\xb6rde f\xc3\xb6r statliga myndigheter 1903 har sedan kommit att bli dominerande inom det svenska arkivv\xc3\xa4sendet och detta g\xc3\xa4ller \xc3\xa4ven utanf\xc3\xb6r den offentliga sektorn.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nSedan proveniensprincipens inf\xc3\xb6rande har informationshanteringen f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats kraftigt med olika lagrings- och registreringsformer. Kritiker har ansett att en alternativ teori till proveniensprincipen numera skulle vara l\xc3\xa4mpligare eftersom proveniensprincipen inte till fullo bem\xc3\xb6ter anv\xc3\xa4ndarens s\xc3\xb6kbehov av information. Dokumentalister har velat kunna inrikta sig p\xc3\xa5 att s\xc3\xb6ka och tillhandah\xc3\xa5lla enskilda uppgifter oberoende av sammanhang. Postmoderna kritiker som Heather MacNeil anser att proveniensprincipen \xc3\xa4r ett slags on\xc3\xb6dig arkivspecifikation i och med att den representerar en typ av kunskap som inte finns i samma form i n\xc3\xa5gon annan organisatorisk ordning. MacNeil f\xc3\xb6resl\xc3\xa5r d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att begreppet b\xc3\xb6r ombildas f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ttare passa samtida arkivhantering genom att kunna separera ut dokumentens olika tillkomstsammanhang f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 deras inb\xc3\xb6rdes dynamiska f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till varandra. Kritikerna har dock haft sv\xc3\xa5rt att uppst\xc3\xa4lla en alternativ teori ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r proveniensprincipen som ofta visat sig vara tillr\xc3\xa4ckligt b\xc3\xa4rkraftig.\n_START_SECTION_\nAvslutande synpunkter\n_START_PARAGRAPH_\nMan kan s\xc3\xa4ga att arkivbildningen har komplicerats sedan proveniensprincipen b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas, och att man har under 1900-talet ifr\xc3\xa5gasatt hur den h\xc3\xa5ller f\xc3\xb6r de stora p\xc3\xa5frestningar som uppkommit. Proveniensprincipen har blivit pr\xc3\xb6vad med en rad of\xc3\xb6rutsedda faktorer, men trots all kritik kan man idag se bevis att den \xc3\xa4r fortfarande en lika logiskt uppbyggd grundprincip som den var n\xc3\xa4r den tillkom, och att proveniensprincipen forts\xc3\xa4tter att tillgodose de krav som st\xc3\xa4lls. Experter inom elektronisk dokumenthantering som Charles Dollar understryker denna \xc3\xa5sikt, d\xc3\xa5 han argumenterar att proveniensprincipen \xc3\xa4r absolut n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6r elektronisk dokumenthantering, vilket har en v\xc3\xa4xande relevans i dagens samh\xc3\xa4lle, och framh\xc3\xa5ller vikten av fortsatt anv\xc3\xa4ndning av proveniensprincipen.'