b'\n_START_ARTICLE_\nSm\xc3\xa5lands runinskrifter 42\n_START_PARAGRAPH_\nRuninskrift Sm 42, Tunastenen eller Haraldstenen, \xc3\xa4r ristningen p\xc3\xa5 en runsten som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6jdstr\xc3\xa4ckning i Tuna och i n\xc3\xa4ra anslutning till Ryssbysj\xc3\xb6ns strand. Sj\xc3\xb6n som ing\xc3\xa5r i Helge \xc3\xa5s huvudavrinningsomr\xc3\xa5de ligger strax \xc3\xb6ster om Lagans vattenomr\xc3\xa5de i v\xc3\xa4stra Sm\xc3\xa5land. P\xc3\xa5 samma h\xc3\xb6jdstr\xc3\xa4ckning ligger s\xc3\xb6der om runstenen tv\xc3\xa5 vikingatida gravf\xc3\xa4lt, omfattande \xc3\xa5tta respektive tretton mindre gravh\xc3\xb6gar._NEWLINE_Runstenens text lyder enligt inskriften nedan:\n_START_SECTION_\nTolkningar\n_START_PARAGRAPH_\nMansnamnet Tumme \xc3\xa4r ovanligt i omr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r det gamla Sverige men f\xc3\xb6rekommer d\xc3\xa4remot ofta i danska runskrifter. Bland de sk\xc3\xa5nska runskrifterna ligger till exempel namnet p\xc3\xa5 andra plats i antal omn\xc3\xa4mnanden. I tidigare tolkningar har man med tvekan menat att den kung Harald som stenen omtalar skulle ha varit Harald Harfot, en engelsk kung som regerade 1037-1040. Enligt senare forskning och typologisk rangordning av de svenska runstenarna tillh\xc3\xb6r emellertid stenen med sina raka textrader och avsaknad av ornamentik, f\xc3\xb6rutom ett kristet kors, ett \xc3\xa4ldre skede. Den tillh\xc3\xb6r stilen RAK vilken s\xc3\xa4tts till 980-1015 e.Kr (se mer i artikeln Runstensstilar). Stilen \xc3\xa4r dominant i det danska kulturomr\xc3\xa5det men \xc3\xa5terfinns ocks\xc3\xa5 med sina speciella korssymboler i Sm\xc3\xa5land och V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland._NEWLINE_Den relativt h\xc3\xb6ga och mycket smala stenen har endast f\xc3\xb6rsetts med text p\xc3\xa5 en av smalsidorna. Eventuellt kan detta bero p\xc3\xa5 att stenens stora flata sida varit bem\xc3\xa5lad. N\xc3\xa5gra sp\xc3\xa5r efter bem\xc3\xa5lning finns dock inte kvar._NEWLINE_I n\xc3\xa4romr\xc3\xa5det finns ytterligare tv\xc3\xa5 runstenar, varav den ena endast \xc3\xa4r bevarad som fragment. Den helt bevarade, den s\xc3\xa5 kallade Ryssbystenen var sekund\xc3\xa4rt inmurad i den tidigare, medeltida kyrkans mur. Stenen \xc3\xa4r troligtvis huggen av samme runristare som Haraldstenen._NEWLINE_Som framg\xc3\xa5r av kartan \xc3\xb6ver Finnveden med omr\xc3\xa5dets runstenar inlagda finns merparten av runstenarna utmed \xc3\xa5n Lagan medan Bolmenomr\xc3\xa5det helt saknar runstenar. Utifr\xc3\xa5n bland annat fornl\xc3\xa4mningsbest\xc3\xa5ndet och arkeologiska resultat har man d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r menat att Bolmen med Bolms\xc3\xb6 varit ett centralomr\xc3\xa5de i Finnveden under den \xc3\xa4ldre j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern men att denna tyngdpunkt under sen vikingatid flyttat mot Laganomr\xc3\xa5det, \xc3\xb6ster om Bolmen._NEWLINE_Den kung Harald som omtalas p\xc3\xa5 runstenen b\xc3\xb6r vara den danske kungen Harald Bl\xc3\xa5tand. Harald kom fr\xc3\xa5n Jylland men er\xc3\xb6vrade under 970- och 980-talen resten av Danmark med v\xc3\xa4stra och s\xc3\xb6dra delarna av Sk\xc3\xa5ne. Han lade ocks\xc3\xa5 under sig s\xc3\xb6dra Norge. I de er\xc3\xb6vrade omr\xc3\xa5dena anlades speciella ringborgar, s\xc3\xa5 kallade trelleborgar. En s\xc3\xa5dan kan ha funnits i nuvarande Laholm n\xc3\xa4ra Lagans mynning. H\xc3\xa4r fanns under sen vikingatid en stor k\xc3\xb6pingeort, det vill s\xc3\xa4ga en internationell handelsplats.'