b'\n_START_ARTICLE_\nSidney Webb\n_START_PARAGRAPH_\nSidney Webb, f\xc3\xb6dd 13 juli 1859 i London, d\xc3\xb6d 13 oktober 1947 i Liphook, Hampshire, var en brittisk socialistisk reformator. Han var en av de mest betydelsefulla tidiga fabianerna och medverkade till bildandet av London School of Economics. Han var sedan 1892 gift med Beatrice Webb.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nWebb blev tj\xc3\xa4nsteman vid Londons kommunalf\xc3\xb6rvaltning 1875, \xc3\xb6vergick i statstj\xc3\xa4nst 1878 och var anst\xc3\xa4lld vid kolonialdepartementet 1881\xe2\x80\x9391; sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa5r avgick han f\xc3\xb6r att helt \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t offentliga f\xc3\xb6rtroendeuppdrag och \xc3\xa5t sin skriftst\xc3\xa4llarverksamhet. Han invaldes 1892 och flera g\xc3\xa5nger i grevskapsr\xc3\xa5det f\xc3\xb6r London, blev ordf\xc3\xb6rande i styrelsen f\xc3\xb6r stadens tekniska undervisningsanstalter samt ledamot i ett flertal kommunala och statliga kommitt\xc3\xa9er, bland annat f\xc3\xb6r lagstiftning ang\xc3\xa5ende fackf\xc3\xb6reningar, i vilket \xc3\xa4mne han f\xc3\xb6rblev ett slags halvofficiell r\xc3\xa5dgivare \xc3\xa5t de f\xc3\xb6ljande regeringarna; 1885 ingick han i "Fabian Society", till vars ledande m\xc3\xa4n han snart kom att r\xc3\xa4knas._NEWLINE_Webb var initiativtagare till och grundl\xc3\xa4ggaren av London School of Economics och titul\xc3\xa4r professor i f\xc3\xb6rvaltningsr\xc3\xa4tt vid densamma. Han blev 1924 ledamot av Privy Council och var januari till november 1924 handelsminister i Ramsay MacDonalds minist\xc3\xa4r. Han tillh\xc3\xb6rde Labourpartiet och invaldes 1922 som ledamot av underhuset._NEWLINE_Webb skrev m\xc3\xa5nga av Fabianska s\xc3\xa4llskapets sm\xc3\xa5skrifter, fr\xc3\xa5n n:r 5 "Facts for Socialists" (1887; "Socialismens historiska grundval"). Till mest k\xc3\xa4nda arbeten h\xc3\xb6r Socialism in England (1890), The Eight Hours Day (1891; tillsammans med H. Cox), The London Programme (1892), Labour in the Longest Reign (1897), London Education (1904), Grants in Aid (1911), Towards Social Democracy? (1916), The Works Manager Today (1917), A Constitution for the Socialist Commonwealth of Great Britain (1920), Consumers\' Cooperative Movement (1921) och Decay of Capitalist Civilisation (1923). Bland hans m\xc3\xa5nga tidskriftsartiklar m\xc3\xa4rks en uppsats om bankv\xc3\xa4sendets f\xc3\xb6rstatligande (1918)._NEWLINE_Makarna Webb skapade tillsammans sina mest betydande arbeten: The History of Trade Unionism (1894; nya upplagor 1902 och 1920; "Fackf\xc3\xb6reningsr\xc3\xb6relsens historia i England"), Industrial Democracy (1897), ett erk\xc3\xa4nt standardarbete om engelska fackf\xc3\xb6reningsr\xc3\xb6relsens teorier och metoder, vilket f\xc3\xb6ljdes av mindre, polemiska skrifter mot moderna, syndikalistiska tendenser inom arbetarr\xc3\xb6relsen, Problems of Modern Industry (1898), History of Liquor Licensing (1903), English Local Government (1906\xe2\x80\x9313), English Poor Law Policy (1910) och The Prevention of Destitution (1916).'