b'\n_START_ARTICLE_\nRampljus (film, 1952)\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nScenen \xc3\xa4r London 1914, endast dagar f\xc3\xb6re f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskrigets utbrott. En n\xc3\xa5got bedagad komiker, Calvero, hj\xc3\xa4lper en balettdans\xc3\xb6s, Terry, att f\xc3\xa5 tillbaka sj\xc3\xa4lvf\xc3\xb6rtroendet efter ett sj\xc3\xa4lvmordsf\xc3\xb6rs\xc3\xb6k. I processen st\xc3\xa4rks ocks\xc3\xa5 hans egen tro p\xc3\xa5 sig sj\xc3\xa4lv, men ett f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till comeback utfaller inte s\xc3\xa4rskilt lovande. Samtidigt blir deras f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande alltmer intimt, och Terry s\xc3\xa4ger sig vilja gifta sig med Calvero trots deras stora \xc3\xa5ldersskillnad. Calvero anser att en ung komposit\xc3\xb6r i v\xc3\xa4nskapskretsen, Neville, skulle vara l\xc3\xa4mpligare f\xc3\xb6r henne, och drar sig tillbaka f\xc3\xb6r att ge dem fritt spelrum. Han f\xc3\xb6rs\xc3\xb6rjer sig som gatuunderh\xc3\xa5llare. Av en h\xc3\xa4ndelse st\xc3\xb6ter han ihop med Terry igen, och hon \xc3\xb6vertalar honom att komma och upptr\xc3\xa4da i hennes numera egna show i ett v\xc3\xa4lg\xc3\xb6renhetsjippo. Han g\xc3\xb6r ett bejublat komikernummer p\xc3\xa5 tillst\xc3\xa4llningen, men drabbas av en hj\xc3\xa4rtinfarkt s\xc3\xa5 fort han kommer ned fr\xc3\xa5n scenen. Han d\xc3\xb6r bakom kulisserna medan hon framf\xc3\xb6r sitt dansnummer inf\xc3\xb6r publiken._NEWLINE_Chaplin drar h\xc3\xa4r fullt ut sitt ofta \xc3\xa5terkommande tema om komikens inneboende tragik, med essensen "The show must go on" ("f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningen m\xc3\xa5ste forts\xc3\xa4tta", en n\xc3\xa5got f\xc3\xb6rvriden amerikansk version av Ars longa, vita brevis est).\n_START_SECTION_\nOm filmen\n_START_PARAGRAPH_\nFilmen \xc3\xa4r inspelad i studio i Culver City men ger sken av att utspela sig i London. Den anses delvis vara sj\xc3\xa4lvbiografisk, fast Chaplin sj\xc3\xa4lv h\xc3\xa4vdade att den skildrade sk\xc3\xa5despelaren Frank Tierneys liv. Filmen \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 den enda d\xc3\xa4r Chaplin upptr\xc3\xa4der tillsammans med den andre store stumfilmskomikern Buster Keaton. Diverse skvallerpress har f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt f\xc3\xa5 det till att det skulle ha r\xc3\xa5tt allehanda rivalitet dem emellan under inspelningarna, men faktum torde vara att de skedde i b\xc3\xa4sta s\xc3\xa4mja. Rampljus hade svensk premi\xc3\xa4r den 8 december 1952. Den \xc3\xa4r barntill\xc3\xa5ten._NEWLINE_Barnen i filmens f\xc3\xb6rsta scen \xc3\xa4r Chaplins egna.\n_START_SECTION_\nMusik i filmen\n_START_PARAGRAPH_\nMusiken i filmen \xc3\xa4r skriven av Chaplin sj\xc3\xa4lv, och han fick en Oscar f\xc3\xb6r den, \xc3\xb6ver tjugo \xc3\xa5r efter premi\xc3\xa4ren. Temamelodin har spelats in i \xc3\xa5tskilliga versioner p\xc3\xa5 skiva och r\xc3\xb6nt stor framg\xc3\xa5ng v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6ver.'