b'\n_START_ARTICLE_\nLika m\xc3\xb6jligheter\n_START_SECTION_\nFormellt lika m\xc3\xb6jligheter\n_START_PARAGRAPH_\nEn ganska svag uppfattning om lika m\xc3\xb6jligheter \xc3\xa4r den formella. Enligt denna uppfattning b\xc3\xb6r alla positioner i samh\xc3\xa4llets offentliga sf\xc3\xa4r vara \xc3\xb6ppna f\xc3\xb6r t\xc3\xa4vlan p\xc3\xa5 lika villkor. Ans\xc3\xb6kningar till olika positioner ska bed\xc3\xb6mas enbart utefter de s\xc3\xb6kandes relevanta meriter och platserna ska tilldelas de mest kvalificerade. Denna form av lika m\xc3\xb6jligheter utesluter godtycklig diskriminering eftersom irrelevanta egenskaper inte till\xc3\xa5ts spela in i beslutsprocessen. Om ett f\xc3\xb6retag eller offentlig myndighet utannonserar en plats \xc3\xa4r det exempelvis oftast irrelevant vilket k\xc3\xb6n, ras, sexuell l\xc3\xa4ggning eller religi\xc3\xb6s tro de s\xc3\xb6kande har. Ist\xc3\xa4llet ska den person som \xc3\xa4r b\xc3\xa4st l\xc3\xa4mpad f\xc3\xa5 platsen._NEWLINE_Den formella uppfattningen om lika m\xc3\xb6jligheter tar inte h\xc3\xa4nsyn till de faktorer som ligger till grund f\xc3\xb6r m\xc3\xa4nniskors kvalifikationer, som social bakgrund eller andra omst\xc3\xa4ndigheter. Den drar d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r en skiljelinje mellan det privata och det offentliga. Den uttalar sig \xc3\xb6verhuvudtaget inte om s\xc3\xa5dant som ligger inom den privata sf\xc3\xa4ren; en privat middagsbjudning beh\xc3\xb6ver s\xc3\xa5ledes inte ta h\xc3\xa4nsyn till kravet p\xc3\xa5 lika m\xc3\xb6jligheter att n\xc3\xa4rvara. En annan skiljelinje kan vara den mellan olika samh\xc3\xa4llen. Att alla svenska medborgare ska ha lika m\xc3\xb6jligheter till exempelvis utbildning inneb\xc3\xa4r inte n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigtvis att \xc3\xa4ven m\xc3\xa4nniskor av andra nationaliteter ska ha samma m\xc3\xb6jligheter._NEWLINE_En form av diskriminering \xc3\xa4r s\xc3\xa5 kallad statistisk diskriminering. Statistisk diskriminering inneb\xc3\xa4r att individer diskrimineras p\xc3\xa5 basis av vissa stereotyper om n\xc3\xa5gon grupp som individerna tillh\xc3\xb6r. Stereotyper som har en statistisk grund och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kan anses vara sanna.\n_START_SECTION_\nSubstantiellt lika m\xc3\xb6jligheter\n_START_PARAGRAPH_\nKritiker av den formella uppfattningen har h\xc3\xa4vdat att den \xc3\xa4r f\xc3\xb6r sn\xc3\xa4v i sitt h\xc3\xa4nsynstagande till omst\xc3\xa4ndigheterna kring m\xc3\xa4nniskors situation. Kritiken kan formuleras som att problemet med den formella uppfattningen \xc3\xa4r att den \xc3\xa4r just formell. En mer djupg\xc3\xa5ende variant av idealet om lika m\xc3\xb6jligheter \xc3\xa4r den substantiella. Skillnaden mellan de tv\xc3\xa5 kan illustreras med ett exempel p\xc3\xa5 ett samh\xc3\xa4lle som styrs av en krigarklass. I detta samh\xc3\xa4lle upptas endast kvalificerade krigare med god fysik och andra relevanta egenskaper, och medlemmarna i denna klass f\xc3\xa5r \xc3\xa5tnjuta stora f\xc3\xb6rdelar i form av social status och materiellt v\xc3\xa4lst\xc3\xa5nd. I detta samh\xc3\xa4lle blir barnen till krigarna v\xc3\xa4ln\xc3\xa4rda och f\xc3\xa5r en bra utg\xc3\xa5ngspunkt i livet. Barnen till resten av befolkningen blir emellertid undern\xc3\xa4rda och har sv\xc3\xa5rt att tr\xc3\xa4na upp sig f\xc3\xb6r att verkligen kunna ha en chans att bli medlemmar i den h\xc3\xa4rskande klassen. I detta samh\xc3\xa4lle \xc3\xa4r det formella kravet p\xc3\xa5 lika m\xc3\xb6jligheter uppfyllt, men det \xc3\xa4r uppenbart att alla m\xc3\xa4nniskor i samh\xc3\xa4llet faktiskt inte har lika m\xc3\xb6jligheter att \xc3\xa5tnjuta de f\xc3\xb6rdelar som krigarklassen \xc3\xa5tnjuter. D\xc3\xa4rmed \xc3\xa4r inte det substantiella kravet p\xc3\xa5 lika m\xc3\xb6jligheter uppfyllt, i och med att detta \xc3\xa4ven tar h\xc3\xa4nsyn till s\xc3\xa5dana faktorer som social bakgrund.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nEnligt nyliberalismen har m\xc3\xa4nniskor okr\xc3\xa4nkbara r\xc3\xa4ttigheter till bland annat sin egendom. S\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge som en person har f\xc3\xb6rv\xc3\xa4rvat sin egendom p\xc3\xa5 ett r\xc3\xa4ttm\xc3\xa4tigt s\xc3\xa4tt \xe2\x80\x93 utan v\xc3\xa5ldsut\xc3\xb6vning, hot, utpressning eller dylikt \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5 har personen r\xc3\xa4tt att g\xc3\xb6ra vad den vill med denna, med reservation f\xc3\xb6r kr\xc3\xa4nkning av andra m\xc3\xa4nniskors fri- och r\xc3\xa4ttigheter. Om en f\xc3\xb6retagare exempelvis k\xc3\xa4nner f\xc3\xb6r att anst\xc3\xa4lla endast vita medel\xc3\xa5lders m\xc3\xa4n s\xc3\xa5 st\xc3\xa5r det denne fritt att g\xc3\xb6ra detta. Det kan visserligen vara moraliskt felaktigt att diskriminera m\xc3\xa4nniskor baserat p\xc3\xa5 hudf\xc3\xa4rg eller k\xc3\xb6n, men det \xc3\xa4r \xc3\xa4nd\xc3\xa5 s\xc3\xa5 att man har en moralisk r\xc3\xa4tt att handla som man vill, \xc3\xa4ven om detta handlande involverar omoraliska element. Enligt nyliberaler \xc3\xa4r denna r\xc3\xa4tt s\xc3\xa5 grundl\xc3\xa4ggande att b\xc3\xa5de det formella och det substantiella idealet m\xc3\xa5ste \xc3\xb6verges, eftersom de medf\xc3\xb6r kr\xc3\xa4nkningar av m\xc3\xa4nniskors okr\xc3\xa4nkbara \xc3\xa4gander\xc3\xa4tt.'