b'\n_START_ARTICLE_\nPavel Melnikov\n_START_PARAGRAPH_\nPavel Ivanovitj Melnikov (ryska: \xd0\x9f\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbb \xd0\x98\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9c\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2), f\xc3\xb6dd 6 november (gamla stilen: 25 oktober) 1818 i Nizjnij Novgorod, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r 13 februari (gamla stilen: 1 februari) 1883, var en rysk f\xc3\xb6rfattare (pseudonymen A. Petjerskij). _NEWLINE_Melnikov studerade vid universitetet i Kazan, blev 1838 gymnasiel\xc3\xa4rare (i historia) i Perm och innehade 1839\xe2\x80\x9346 samma befattning i sin f\xc3\xb6delsestad. Han blev sedan anst\xc3\xa4lld i guvernementskansliet, redakt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r den officiella l\xc3\xa4nstidningen och f\xc3\xb6rman i den lokala statistiska kommitt\xc3\xa9n. Redan i Perm b\xc3\xb6rjade han syssels\xc3\xa4tta sig med landets historia och folkliv. Han fullf\xc3\xb6ljde i Nizjnij Novgorod liknande studier, kom d\xc3\xa4runder i n\xc3\xa4ra kontakt med raskolnikerna och samlade omfattande iakttagelser \xc3\xb6ver deras liv och seder. Hans s\xc3\xa5lunda vunna grundliga k\xc3\xa4nnedom om raskol gav honom plats i en kommitt\xc3\xa9 f\xc3\xb6r unders\xc3\xb6kning av raskolnikernas st\xc3\xa4llning. _NEWLINE_Melnikov ingick som tj\xc3\xa4nsteman i inrikesministeriet och anv\xc3\xa4ndes f\xc3\xb6r en m\xc3\xa4ngd olika uppdrag, revisioner samt historiska och statistiska unders\xc3\xb6kningar i Volgaguvernementen. Redan 1839 hade han i en tidskrift ("Otetjestvennyja zapiski") publicerat sitt f\xc3\xb6rsta arbete (Reseanteckningar fr\xc3\xa5n Tambovska guvernementet till Sibirien). Under den f\xc3\xb6ljande tiden skrev han en m\xc3\xa4ngd uppsatser och noveller i olika tidskrifter och b\xc3\xb6rjade bland annat i den av honom redigerade guvernementstidningen en historia \xc3\xb6ver furstend\xc3\xb6met Suzdal-Nizjegorod. F\xc3\xb6rst med Semejstro Krasilnikovych (Krasilnikovernas familj; i "Moskvitianin", 1852) v\xc3\xa4ckte han n\xc3\xa5gon st\xc3\xb6rre uppm\xc3\xa4rksamhet som f\xc3\xb6rfattare av f\xc3\xb6rsta rangen. Den vittra litteraturen b\xc3\xb6rjade just med Vladimir Dal, Dmitrij Grigorovitj, Aleksandr Ostrovskij och Ivan Turgenjev v\xc3\xa4nda sig till folklivet, och bredvid dessa f\xc3\xb6rfattare intar "A. Petjerskij" en hedersplats. _NEWLINE_Efter fem \xc3\xa5rs tystnad fortsatte Melnikov p\xc3\xa5 den lyckligt b\xc3\xb6rjade v\xc3\xa4gen med en hel rad ber\xc3\xa4ttelser, i vilka han troget tecknade folkets seder och t\xc3\xa4nkes\xc3\xa4tt samt blottade byr\xc3\xa5kratins missbruk. Mest bekanta och l\xc3\xa4sta \xc3\xa4r de b\xc3\xa5da skildringarna V lesach (I skogarna; fyra band, andra upplagan 1881) och dess forts\xc3\xa4ttning Na gorach (P\xc3\xa5 bergen; fyra band, 1881). Den f\xc3\xb6rra b\xc3\xb6rjade redan 1859 i en av honom uppsatt daglig tidning. S\xc3\xa4rskilt utgav han en skrift om raskolnikernas pr\xc3\xa4sterskap (Raskolnitji archierei). Han utm\xc3\xa4rkte sig genom grundlig k\xc3\xa4nnedom om folklivet \xe2\x80\x93 hans novellistiska teckningar \xc3\xa4r etnografiska k\xc3\xa4llskrifter \xe2\x80\x93, enkel, naturlig komposition och genuint ryskt, av folkm\xc3\xa5let f\xc3\xa4rgat spr\xc3\xa5k.'