b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Kenneth Galbraith\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Kenneth Galbraith, ofta kallad J. K. Galbraith, f\xc3\xb6dd 15 oktober 1908 i Iona Station, Ontario, d\xc3\xb6d 29 april 2006 i Cambridge, Massachusetts, var en kanadensisk-amerikansk nationalekonom, f\xc3\xb6rfattare och politisk debatt\xc3\xb6r. Han var professor vid Harvard \xc3\xa5ren 1949-1975. Han var \xc3\xa4ven bitr\xc3\xa4dande chef f\xc3\xb6r priskontrollsmyndigheten (Office of Price Control) under andra v\xc3\xa4rldskriget samt USA:s ambassad\xc3\xb6r i Indien 1961-1963. _NEWLINE_Galbraith var bland de mer inflytelserika nationalekonomerna i den amerikanska samh\xc3\xa4llsdebatten under 1900-talet. Han \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd som r\xc3\xa5dgivare till flera presidenter och presidentkandidater i USA, d\xc3\xa4ribland John F. Kennedy och Lyndon B. Johnson. _NEWLINE_Galbraiths mest k\xc3\xa4nda bok \xc3\xa4r \xc3\x96verfl\xc3\xb6dets samh\xc3\xa4lle (engelska The Affluent Society, 1958) d\xc3\xa4r han \xc3\xa4ven myntade det k\xc3\xa4nda uttrycket konventionell visdom, som syftar p\xc3\xa5 etablerade uppfattningar och \xc3\xa5sikter. 1968 tog han, i likhet med m\xc3\xa5nga andra amerikanska ekonomer, st\xc3\xa4llning f\xc3\xb6r id\xc3\xa9n om negativ inkomstskatt. Med boken The Age of Uncertainty (1977) samt tv-serien som baserades p\xc3\xa5 den, n\xc3\xa5dde han en st\xc3\xb6rre publik \xc3\xa4n n\xc3\xa5gon annan nationalekonom tidigare gjort._NEWLINE_Galbraith betraktas som en keynesiansk och institutionell nationalekonom. \xc3\x85r 1937 tillbringade han ett \xc3\xa5r vid Universitetet i Cambridge d\xc3\xa5 Keynes var verksam d\xc3\xa4r och som institutionell ekonom var han p\xc3\xa5verkad av Thorstein Veblen. Galbraiths bidrag bestod huvudsakligen inte av lanserande av nya formella teorier, utan i en skarp samtidsanalys. _NEWLINE_Galbraith har haft ett relativt begr\xc3\xa4nsat inflytande p\xc3\xa5 den akademiska litteraturen, bland annat eftersom han producerade f\xc3\xa5 rent akademiska arbeten. D\xc3\xa4remot var han under flera \xc3\xa5rtionden en inflytelserik r\xc3\xb6st i den amerikanska och internationella samh\xc3\xa4llsdebatten och han hade goda kontakter med fr\xc3\xa4mst demokratiska ledare och presidenter. Fr\xc3\xa5n 1970-talet b\xc3\xb6rjade hans agenda att uppfattas som mindre aktuell i den amerikanska samh\xc3\xa4llsdebatten.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xb6cker\n_START_PARAGRAPH_\nGalbraiths f\xc3\xb6rsta bok, American Capitalism: The Concept of Countervailing Power (1952) skildrar ekonomin dominerad av stora f\xc3\xb6retag och starka organisationer. Hans mest inflytelserika bok, The Affluent Society (1958), beskriver med hj\xc3\xa4lp av dr\xc3\xa5pliga exempel f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet mellan privat \xc3\xb6verfl\xc3\xb6d och offentlig resursknapphet._NEWLINE_Boken The New Industrial State (1967) analyserar de stora f\xc3\xb6retagen. Den presenterar en ny klass kallad teknostrukturen vars m\xc3\xa5l \xc3\xa4r en stabil tillv\xc3\xa4xt. I \xc3\x96verfl\xc3\xb6dets samh\xc3\xa4lle lanserar Galbraith \xc3\xa4ven en teori om konvergens mellan kapitalism och socialism i de h\xc3\xb6gorganiserade industrisamh\xc3\xa4llena, eftersom massproduktionens processer \xc3\xa4r desamma oavsett vilken politisk ideologi landet har. Detta g\xc3\xb6r den institutionella utvecklingen i de socialistiska och kapitalistiska samh\xc3\xa4llena likartade\xc2\xa0: "att syssla med varuproduktion /.../ blir alltmer, inte allt mindre, lika processer". Galbraith, som tidigare varit f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare f\xc3\xb6r kapitalismen, menade nu att de kapitalistiska staterna inte b\xc3\xa4st f\xc3\xb6rstods som konkurrenssamh\xc3\xa4llen, utan att de p\xc3\xa5minde om plansystem._NEWLINE_De mest centrala teman som Galbraith anv\xc3\xa4nder i sitt f\xc3\xb6rfattarskap \xc3\xa4r makt och pengar, spekulation och kriser samt rikedom och fattigdom. _NEWLINE_Galbraith gav ut sina memoarer, A Life in Our Times, \xc3\xa5r 1981.'