b'\n_START_ARTICLE_\nKongokrisen\n_START_SECTION_\nKongos sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet\n_START_PARAGRAPH_\nSj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetskampen i kolonin Belgiska Kongo b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 allvar 1950 n\xc3\xa4r ABAKO (Alliance des Bakongo) bildades. Det var inte ett politiskt parti i egentlig mening, men k\xc3\xa4mpade f\xc3\xb6r folkgruppen bakongos r\xc3\xa4ttigheter och en federal f\xc3\xb6rfattning f\xc3\xb6r landet. Den begynnande avkoloniseringen i det \xc3\xb6vriga Afrika bidrog till att Belgien gjorde sm\xc3\xa4rre eftergifter mot den inhemska befolkningen, och gav dem en viss r\xc3\xa4tt till skola och sjukv\xc3\xa5rd samt m\xc3\xb6jlighet att \xc3\xa4ga mark och driva f\xc3\xb6retag. \xc3\x85r 1957 gav Belgien befolkningen r\xc3\xa4tt att r\xc3\xb6sta i kommunala val._NEWLINE_\xc3\x85r 1958 bildades det v\xc3\xa4nsternationalistiska partiet MNC av Patrice Lumumba som hade en kraftigt antikolonial och radikal inriktning. Han ville ha en stark, centralstyrd fri stat. Den belgiska administrationen ins\xc3\xa5g s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom att l\xc3\xa4get var oh\xc3\xa5llbart och 30 juni 1960, med ett minimum av f\xc3\xb6rberedelser, utropades s\xc3\xa5 Republiken Kongo (franska: R\xc3\xa9publique du Congo]) som sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig stat. Allm\xc3\xa4nt kom dock det nya landet ofta att kallas Kongo-L\xc3\xa9opoldville med huvudstaden inkluderad i namnet. Orsaken var att \xc3\xa4ven grannlandet i v\xc3\xa4ster, Franska Kongo (Moyen Congo), valde namnet Republiken Kongo n\xc3\xa4r det blev sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt. Det kom i sin tur att kallas Kongo-Brazzaville efter sin huvudstad._NEWLINE_President i Kongo-L\xc3\xa9opoldville blev Joseph Kasavubu fr\xc3\xa5n ABAKO och premi\xc3\xa4rminister blev Patrice Lumumba fr\xc3\xa5n MNC. Regeringen var ung och oerfaren och dessutom uppbyggd av rivaliserande fraktioner. President Kasavubu ville exempelvis ha stor sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet f\xc3\xb6r provinserna, medan premi\xc3\xa4rminister Lumumba ville ha en stark centralregering._NEWLINE_Belgiens \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnande av makten till Kongos regering var t\xc3\xa4nkt att bli en st\xc3\xa5tlig och v\xc3\xa4rdig ceremoni, men arrangemanget urartade. Belgiens kung Baudouin gjorde det stora misstaget att i sitt tal hylla sin farfars farbror, Leopold II, som skapade Kongostaten p\xc3\xa5 1800-talet. Under Leopold II exploaterades Kongo skoningsl\xc3\xb6st och miljontals kongoleser m\xc3\xb6rdades och stympades. Kungens tal provocerade premi\xc3\xa4rminister Lumumba s\xc3\xa5 mycket att han reste sig upp och h\xc3\xb6ll ett improviserat tal d\xc3\xa4r han angrep Belgiska Kongos "regim av or\xc3\xa4ttvisor, f\xc3\xb6rtryck och exploatering", och sa till kungen "Vi \xc3\xa4r inte l\xc3\xa4ngre era apor". Lumumbas tal kom att skapa ilska i Belgien, och mindre \xc3\xa4n ett \xc3\xa5r senare skulle premi\xc3\xa4rministern m\xc3\xb6rdas under belgiskt \xc3\xb6verinseende.\n_START_SECTION_\nArm\xc3\xa9n g\xc3\xb6r myteri\n_START_PARAGRAPH_\nTill skillnad fr\xc3\xa5n en del andra kolonialmakter hade Belgien inte f\xc3\xb6rberett sin koloni inf\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten, och kraven p\xc3\xa5 att det skulle g\xc3\xa5 snabbt gjorde att det inte fanns n\xc3\xa5gon tid till det heller. Belgarna hade styrt Kongo sj\xc3\xa4lva och inte sl\xc3\xa4ppt in kongoleserna i styrande positioner, och d\xc3\xa4rmed fanns det ingen inhemsk elit med utbildning och erfarenhet av politiskt styre. S\xc3\xa5 extrem var den r\xc3\xa5dande rasdiskrimineringen att av cirka 5000 statsanst\xc3\xa4llda i kolonin var totalt tre kongoleser, resten var europ\xc3\xa9er och inte en enda kongoles hade h\xc3\xb6gre utbildning. Ett annat exempel var arm\xc3\xa9n, Force Publique, som vid sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsf\xc3\xb6rklaringen hade drygt 1 000 vita officerare men bara sju svarta med sergeants grad. De meniga soldaterna var ungef\xc3\xa4r 23 000 man, med usel l\xc3\xb6n och h\xc3\xa4mtade fr\xc3\xa5n de mest primitiva stammarna. De belgiska officerarna stannade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r kvar, d\xc3\xa4ribland arm\xc3\xa9chefen generall\xc3\xb6jtnant \xc3\x89mile Janssens._NEWLINE_Missn\xc3\xb6jet bland soldaterna hade grott l\xc3\xa4nge, och bara fyra dagar efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten blossade ett myteri upp vid en milit\xc3\xa4rf\xc3\xb6rl\xc3\xa4ggning i staden Thysville. Dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 kallade Janssens sina underlydande till ett m\xc3\xb6te f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttra disciplinen. P\xc3\xa5 en svart tavla skrev han "Efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten=f\xc3\xb6re sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten", och gav instruktioner om att detta skulle upp p\xc3\xa5 alla svarta tavlor i arm\xc3\xa9ns officersm\xc3\xa4sser. Arm\xc3\xa9chefens h\xc3\xa5rda formulering f\xc3\xb6ll definitivt inte i god jord och resultatet blev katastrof. Samma kv\xc3\xa4ll gjorde arm\xc3\xa9n revolt mot sina vita \xc3\xb6verordnade, och bev\xc3\xa4pnade myterister drog ut i huvudstaden L\xc3\xa9opoldville och terroriserade utl\xc3\xa4nningar. Femton vita d\xc3\xb6dades och ett par hundra misshandlades eller v\xc3\xa5ldtogs. Tusentals europ\xc3\xa9er flydde huvudstaden och resten av landet, inklusive m\xc3\xa5nga belgiska statsanst\xc3\xa4llda vilket l\xc3\xa4mnade ett enormt kunskapsm\xc3\xa4ssigt tomrum f\xc3\xb6r den nya statsapparaten. Regeringen f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves f\xc3\xb6rm\xc3\xa5 soldaterna att upph\xc3\xb6ra med myteriet men erbj\xc3\xb6d snart en l\xc3\xb6sning genom att avskeda hela den belgiska officersk\xc3\xa5ren och befordra varje kongolesisk soldat med en grad. I och med att \xc3\xa4ven de vita officerarna flydde kom arm\xc3\xa9n dock att sakna centralt ledarskap, n\xc3\xa5got som bidrog till det snabbt v\xc3\xa4xande kaoset._NEWLINE_H\xc3\xa4ndelserna ledde till att Belgien milit\xc3\xa4rt gick in i sin gamla koloni och med fallsk\xc3\xa4rmsj\xc3\xa4gare anf\xc3\xb6ll kongolesiska soldater runtom i landet. Man kallade det officiellt en intervention f\xc3\xb6r att skydda sina egna och andra europeiska l\xc3\xa4nders medborgare, men det skedde utan att Kongo bett om belgisk hj\xc3\xa4lp och var d\xc3\xa4rmed ett brott mot den nya staten Kongos suver\xc3\xa4nitet. Knappt tio dagar efter Kongos formella sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet kunde s\xc3\xa5 belgiska soldater \xc3\xa5ter ses marschera p\xc3\xa5 gatorna i de st\xc3\xb6rre st\xc3\xa4derna._NEWLINE_P\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll i v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndsk media beskrevs den eskalerande krisen med kolonialismens rasistiskt f\xc3\xa4rgade ordalag. Samtidigt misst\xc3\xa4nkliggjordes premi\xc3\xa4rminister Lumumba som kommunist, den amerikanska ambassad\xc3\xb6ren i L\xc3\xa9opoldville kallade honom f\xc3\xb6raktfullt "Lumumbavitj".\n_START_SECTION_\nKatanga och Sydkasai g\xc3\xb6r uppror\n_START_PARAGRAPH_\nEn av de st\xc3\xb6rsta orsakerna till Kongokrisen var att det mineralrika Katangaomr\xc3\xa5det, en av Kongos rikaste regioner, f\xc3\xb6rklarade sig som en sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndig stat den 11 juli 1960. Regionen hade under kolonialtiden dominerats av det m\xc3\xa4ktiga belgiska gruvf\xc3\xb6retaget Union Mini\xc3\xa8re du Haut Katanga vars kommersiella intressen kvarstod efter sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigheten. Upprorsledaren Moise Tshombe var v\xc3\xa4stv\xc3\xa4nlig, stod de belgiska gruvbolagen n\xc3\xa4ra och fick informellt och i det f\xc3\xb6rdolda st\xc3\xb6d av Belgien. Belgiska styrkor hade intagit de flesta st\xc3\xb6rre orter i Katanga n\xc3\xa4r interventionen f\xc3\xb6rst p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjades, den kongolesiska arm\xc3\xa9ns n\xc3\xa4rvaro i regionen hade helt avv\xc3\xa4pnats. Detta m\xc3\xb6jliggjorde uppbyggandet av en effektiv katangesisk arm\xc3\xa9, vars ryggrad bestod av europeiska (m\xc3\xa5nga belgiska) legosoldater. Man besl\xc3\xb6t att kalla arm\xc3\xa9n f\xc3\xb6r gendarmeri, vilket klingade mindre hotfullt och antydde en defensiv inriktning. Katangas regering bistods av belgiska r\xc3\xa5dgivare och st\xc3\xb6ddes av den belgiska regeringen medan de l\xc3\xb6nsamma gruvprojekten f\xc3\xb6rblev i belgisk \xc3\xa4go._NEWLINE_Ironiskt nog drabbades Katanga snabbt av inb\xc3\xb6rdes problem n\xc3\xa4r rebeller i norra Katanga f\xc3\xb6rklarade att deras omr\xc3\xa5de, Luba, skulle bryta sig ur Katanga. Den katangesiska arm\xc3\xa9n lyckades aldrig fullt ut kontrollera den norra delen av regionen. F\xc3\xb6rutom Katanga var det en region till som gjorde uppror mot Kongos centralregering: det diamantrika omr\xc3\xa5det Sydkasai nordv\xc3\xa4st om Katanga. Den 9 augusti f\xc3\xb6rklarade man att Gruvstaten Sydkasai var etablerad med Albert Kalonji som president och huvudstad i Bakwanga.\n_START_SECTION_\nFN involveras\n_START_PARAGRAPH_\nKongos premi\xc3\xa4rminister Patrice Lumumba ville ha internationell hj\xc3\xa4lp mot utbrytarregionerna och mot Belgien. Efter att ha misslyckats att f\xc3\xa5 geh\xc3\xb6r hos USA v\xc3\xa4nde sig Lumumba till FN. FN:s s\xc3\xa4kerhetsr\xc3\xa5d antog 14 juli 1960 resolution 143 med inneb\xc3\xb6rden att Belgien skulle dra tillbaka sina trupper fr\xc3\xa5n kongolesiskt territorium. Lumumba, som var h\xc3\xa5rt pressad under den h\xc3\xa4r tiden och konsumerade stora m\xc3\xa4ngder marijuana och alkohol, hotade med att beg\xc3\xa4ra hj\xc3\xa4lp fr\xc3\xa5n Sovjetunionen om inte belgarna dragit tillbaka trupperna inom tv\xc3\xa5 dagar. FN reagerade snabbt och etablerade ONUC, en truppstyrka i Kongo. Trupper b\xc3\xb6rjade anl\xc3\xa4nda redan dagen d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, den 15 juli 1960, men premi\xc3\xa4rminister Lumumba var \xc3\xa4nd\xc3\xa5 missn\xc3\xb6jd med FN - han ville att FN skulle ta tillbaka Katanga med v\xc3\xa5ld. FN:s generalsekreterare Dag Hammarskj\xc3\xb6ld ans\xc3\xa5g dock att Katangafr\xc3\xa5gan i detta l\xc3\xa4ge var en intern kongolesisk konflikt och att FN inte hade r\xc3\xa4tt att ingripa._NEWLINE_Lumumba var missn\xc3\xb6jd med FN:s ovilja att ta till v\xc3\xa5ld mot Katanga och Sydkasai, och gjorde verklighet av sitt hot att be Sovjet om hj\xc3\xa4lp. Sovjetunionen svarade med att flyga in kongolesiska trupper i Kasai, och blodiga strider f\xc3\xb6ljde vilka ledde till att en kvarts miljon m\xc3\xa4nniskor tvingades p\xc3\xa5 flykt. Premi\xc3\xa4rminister Lumumbas val att v\xc3\xa4nda sig till Sovjet fick \xc3\xb6desdigra konsekvenser. Han hade p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt retat upp USA och skapat en klyfta i sin egen regering. Presidenten Joseph Kasavubu och arm\xc3\xa9ns stabschef Joseph Mobutu var nu hans motst\xc3\xa5ndare, och de hade st\xc3\xb6d av USA.\n_START_SECTION_\nPatrice Lumumba m\xc3\xb6rdas\n_START_PARAGRAPH_\nEfter ett misslyckat f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att fly fr\xc3\xa5n sin husarrest, greps Patrice Lumumba av Mobutus trupper med st\xc3\xb6d av CIA den 1 december 1960. Han f\xc3\xb6rdes tillbaka till huvudstaden d\xc3\xa4r han misshandlades inf\xc3\xb6r journalister och sl\xc3\xa4pades efter en bil p\xc3\xa5 gatorna medan FN-soldaterna bara kunde titta p\xc3\xa5. Den avsatte premi\xc3\xa4rministern var en galjonsfigur och symbol som hotade Joseph Mobutus planer p\xc3\xa5 att ta makten i Kongo, och \xc3\xa4ven Belgien s\xc3\xa5g honom som ett hot. En granskning av BBC har rapporterat att Belgiens Afrikaminister skickade en beg\xc3\xa4ran om att Lumumba skulle skickas till sin v\xc3\xa4rsta fiende: Katangas president Moise Tshombe. Detta var i praktiken en d\xc3\xb6dsdom._NEWLINE_Den 17 januari 1961 sattes f\xc3\xa5ngen Lumumba p\xc3\xa5 ett plan till Elisabethville, huvudstaden i Katanga. Belgiska och katangesiska trupper misshandlade honom b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 planet och efter ankomsten, och tvingade honom att \xc3\xa4ta kopior av sina egna tal. Under tiden \xc3\xb6verv\xc3\xa4gde Katangas president Tshombe och hans underlydande vad de skulle g\xc3\xb6ra med honom. Beslutet blev inte ov\xc3\xa4ntat att Patrice Lumumba skulle avr\xc3\xa4ttas._NEWLINE_Lumumba k\xc3\xb6rdes ut i vildmarken samma natt, st\xc3\xa4lldes upp mot ett tr\xc3\xa4d och arkebuserades av tre grupper skyttar. \xc3\x84ven tv\xc3\xa5 av Lumumbas f\xc3\xb6re detta regeringskollegor avr\xc3\xa4ttades vid samma tillf\xc3\xa4lle. Det r\xc3\xa5der \xc3\xa4nnu delade uppfattningar om exakt hur mycket ansvar Belgien hade f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lva avr\xc3\xa4ttningen. En belgisk kommission har kommit fram till att fyra belgiska officerare n\xc3\xa4rvarade men att det var katangeserna som f\xc3\xb6rde bef\xc3\xa4let. Den belgiska utredningen kom fram till att Belgien visserligen hade ett "moraliskt" ansvar f\xc3\xb6r mordet men inte att det skett p\xc3\xa5 belgisk order. Den belgiska kommissionen har dock anklagats f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rsk\xc3\xb6na historien. BBC:s unders\xc3\xb6kning kom fram till att det var belgare - kaptenen Julien Gat och polischefen Frans Verscheure - som f\xc3\xb6rde bef\xc3\xa4let under avr\xc3\xa4ttningen._NEWLINE_Det tog tre veckor, fyllda av rykten, innan Katangas radio officiellt tillk\xc3\xa4nnagav att Lumumba var d\xc3\xb6d. En f\xc3\xb6ga trov\xc3\xa4rdig historia gavs som f\xc3\xb6rklaring, om hur han skulle f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kt fly och sedan lynchats av uppr\xc3\xb6rda bybor. F\xc3\xb6r att undanr\xc3\xb6ja bevisen gr\xc3\xa4vde belgarna upp Lumumbas kropp, styckade den och l\xc3\xb6ste upp den i svavelsyra. Bara ett fragment av kraniet och n\xc3\xa5gra t\xc3\xa4nder blev kvar. I ett program i belgisk tv 1999 visade polischefen Gerard Soete upp tv\xc3\xa5 t\xc3\xa4nder och en kula som han sparat som souvenirer fr\xc3\xa5n Lumumbas kropp.\n_START_SECTION_\nFN sk\xc3\xa4rper tonen\n_START_PARAGRAPH_\nMordet p\xc3\xa5 Lumumba v\xc3\xa4ckte starka k\xc3\xa4nslor v\xc3\xa4rlden \xc3\xb6ver, och p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nga h\xc3\xa5ll vandaliserades belgisk egendom. I Kairo br\xc3\xa4ndes Belgiens ambassad ner och ambassad\xc3\xb6ren och hans fru \xc3\xb6verlevde genom att hoppa fr\xc3\xa5n andra v\xc3\xa5ningen. Sovjet h\xc3\xa4vdade att FN och Dag Hammarskj\xc3\xb6ld bar ansvaret och kr\xc3\xa4vde Hammarskj\xc3\xb6lds avg\xc3\xa5ng. Detta skedde inte, men d\xc3\xa4remot gjorde Lumumbas d\xc3\xb6d att hans krav p\xc3\xa5 h\xc3\xa5rdare tag fr\xc3\xa5n FN blev verklighet. Den 21 februari 1961 klubbades resolution 161 igenom, vilken inte utesl\xc3\xb6t v\xc3\xa5ld fr\xc3\xa5n FN-trupper och slog fast att alla belgiska trupper och legosoldater skulle ut ur landet. Under de f\xc3\xb6ljande sex m\xc3\xa5naderna fokuserade dock FN p\xc3\xa5 att arrangera fredsf\xc3\xb6rhandlingar mellan de stridande parterna._NEWLINE_Efter tre fredskonferenser hade ledarna n\xc3\xa4stan kommit \xc3\xb6verens om att Kongos provinser skulle vara en samlad stat, men Moise Tshombe var inte n\xc3\xb6jd. Han ville fortfarande ha mer sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet f\xc3\xb6r Katanga. I april greps Tshombe f\xc3\xb6r att ha kritiserat president Kasavubu, men han sl\xc3\xa4pptes i juni efter att han lovat att l\xc3\xa5ta Katanga bli en del av Kongo. I augusti valde parlamentet en ny premi\xc3\xa4rminister, Cyrille Adoula, vilket gav \xc3\xb6kad stabilitet till centralregeringen och gjorde att den kunde erk\xc3\xa4nnas internationellt.\n_START_SECTION_\nFN-operationerna Rumpunch och Morthor\n_START_PARAGRAPH_\nTshombe h\xc3\xb6ll inte l\xc3\xb6ftet att l\xc3\xa5ta Katanga h\xc3\xb6ra till Kongo och han struntade i FN-resolutionen som kr\xc3\xa4vde att alla utl\xc3\xa4ndska legosoldater skulle ut ur landet. Den 28 augusti 1961 inledde FN d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r Operation Rumpunch, d\xc3\xa4r man avv\xc3\xa4pnade katangesiska trupper och grep utl\xc3\xa4ndska legosoldater. Operationen gick bra till en b\xc3\xb6rjan men avbr\xc3\xb6ts n\xc3\xa4r Belgiens konsul i Elizabethville lovade att han skulle fullf\xc3\xb6lja operationen. L\xc3\xb6ftet var dock inte mycket v\xc3\xa4rt, d\xc3\xa5 endast regulj\xc3\xa4ra belgiska trupper s\xc3\xa4ndes iv\xc3\xa4g. Legosoldaterna fick stanna._NEWLINE_Den 9 september stod det klart att legotrupperna fortfarande styrde Katangas milit\xc3\xa4rmakt. FN gjorde ett nytt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att gripa alla utl\xc3\xa4ndska soldater: Operation Morthor. Kongos centralregering utf\xc3\xa4rdade order om att Moise Tshombe och andra h\xc3\xb6ga katangesiska politiker skulle gripas, och FN f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte genomf\xc3\xb6ra \xc3\xa4ven dessa gripanden. Operationen var t\xc3\xa4nkt att en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6r alla g\xc3\xb6ra slut p\xc3\xa5 Katangas uppror, men den blev ett fiasko. Katangas styrkor var f\xc3\xb6rvarnade och gjorde h\xc3\xa5rt motst\xc3\xa5nd, och Moise Tshombe lyckades fly. I staden Jadotville hamnade 155 irl\xc3\xa4ndska FN-soldater under bel\xc3\xa4gring. Katangeserna anv\xc3\xa4nde ett Fouga Magister-plan med belgisk pilot f\xc3\xb6r att h\xc3\xa5lla nere irl\xc3\xa4ndarna och efter sex dagar gav FN-soldaterna upp efter att ha f\xc3\xa5tt slut p\xc3\xa5 vatten och ammunition. Irl\xc3\xa4ndarna h\xc3\xb6lls som gisslan i en m\xc3\xa5nad innan en f\xc3\xa5ngutv\xc3\xa4xling kunde arrangeras.\n_START_SECTION_\nSlutet f\xc3\xb6r utbrytarregionerna\n_START_PARAGRAPH_\nDen 30 december 1961, efter en fyra m\xc3\xa5nader l\xc3\xa5ng offensiv, slogs upproret i Sydkasai ner. D\xc3\xa5 intog kongolesiska trupper omr\xc3\xa5det och grep ledaren Albert Kalonji._NEWLINE_Upproret i Katanga skulle ta l\xc3\xa4ngre tid att kv\xc3\xa4sa. FN:s s\xc3\xa4kerhetsr\xc3\xa5d antog resolution 169 i november, och gav d\xc3\xa4rmed FN-styrkorna \xc3\xb6kat mandat att ta till v\xc3\xa5ld. FN hade n\xc3\xa5tts av informationen att Katanga planerade att anfalla FN-trupperna och genom Operation Unokat den 5 december intog man strategiska positioner runt Elizabethville i Katanga. Moise Tshombe gick med p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rhandla, men diskussionerna p\xc3\xa5gick i ett \xc3\xa5r utan att n\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon l\xc3\xb6sning. I december 1962 genomf\xc3\xb6rde FN till slut Operation Grand Slam mot Katangas politiska och milit\xc3\xa4ra infrastruktur. I januari 1963 hade FN full kontroll \xc3\xb6ver Elizabethville, och d\xc3\xa4rmed var upproret i Katanga \xc3\xb6ver.\n_START_SECTION_\nSimbarebellerna - ett nytt uppror\n_START_PARAGRAPH_\nKring \xc3\xa5rsskiftet 1963-1964 tog en ny kris sin b\xc3\xb6rjan. En rebellgrupp som kallade sig Simba ("lejon" p\xc3\xa5 swahili) gjorde uppror mot regeringen. Gruppen var baserad i de \xc3\xb6stra delarna av Kongo som tidigare styrts av Antoine Gizengas Lumumbatrogna utbrytarregering, och Simbarebellernas ledare var tidigare medlemmar i PSA, Antoine Gizengas parti._NEWLINE_I augusti 1964 hade rebellerna, som i allm\xc3\xa4nhet kom fr\xc3\xa5n primitiva stammar och trodde att de p\xc3\xa5 magisk v\xc3\xa4g gjorts os\xc3\xa5rbara, intagit Stanleyville och p\xc3\xa5 nytt satt upp en regering d\xc3\xa4r. V\xc3\xa4l p\xc3\xa5 plats b\xc3\xb6rjade rebellerna massakrera tusentals m\xc3\xa4nniskor, b\xc3\xa5de v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4nningar och kongoleser som ans\xc3\xa5gs som v\xc3\xa4stinfluerade. M\xc3\xa5nga avr\xc3\xa4ttningar i Stanleyville genomf\xc3\xb6rdes framf\xc3\xb6r ett monument rest till Patrice Lumumbas minne._NEWLINE_I juli 1964 blev Moise Tshombe ny premi\xc3\xa4rminister i Kongo efter Cyrille Adoula. Han, som tidigare lett den regionala revolten i Katanga, fick nu till uppgift att sl\xc3\xa5 ner ett nytt regionalt uppror. Tshombe kallade in sitt gamla gendarmeri fr\xc3\xa5n Katanga och rekryterade p\xc3\xa5 nytt vita legosoldater till Kongos arm\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nGisslandrama\n_START_PARAGRAPH_\nI augusti 1964 ryckte regeringstrupper fram mot rebellernas omr\xc3\xa5den. Simbarebellerna svarade med att ta hundratals v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4nningar som gisslan och f\xc3\xb6rde dem till Victoria Hotel i Stanleyville._NEWLINE_Premi\xc3\xa4rminister Tshombe beg\xc3\xa4rde hj\xc3\xa4lp fr\xc3\xa5n Belgien och USA f\xc3\xb6r att l\xc3\xb6sa gisslandramat och Operation Dragon Rouge drogs ig\xc3\xa5ng. Amerikanska Herculesplan hj\xc3\xa4lpte till att luftlands\xc3\xa4tta 550 belgiska fallsk\xc3\xa4rmsj\xc3\xa4gare p\xc3\xa5 flygplatsen i Stanleyville. N\xc3\xa4r flygplatsen var s\xc3\xa4krad intog soldaterna hotellet d\xc3\xa4r gisslan h\xc3\xb6lls. Ett 80-tal ur gisslan d\xc3\xb6dades i striderna men de flesta kunde r\xc3\xa4ddas. Under de f\xc3\xb6ljande dagarna evakuerades \xc3\xb6ver 1800 v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4nningar och runt 400 kongoleser fr\xc3\xa5n Stanleyville. Samtidigt intogs staden av kongolesiska regeringstrupper och s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom var Simbaupproret helt krossat._NEWLINE_\xc3\x84ven om rebellerna besegrades s\xc3\xa5 hade premi\xc3\xa4rminister Tshombe f\xc3\xb6rlorat mycket prestige genom att be Belgien och USA om hj\xc3\xa4lp. \xc3\x84n en g\xc3\xa5ng hade v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndska soldater sl\xc3\xa4ppts in i Kongo och inte minst Joseph Kasavubu och Joseph Mobutu st\xc3\xb6dde nu inte l\xc3\xa4ngre Tshombe.\n_START_SECTION_\nSveriges roll i Kongokrisen\n_START_PARAGRAPH_\nSverige hade en aktiv roll i FN-styrkorna under krisen. N\xc3\xa4r Dag Hammarskj\xc3\xb6ld inr\xc3\xa4ttade FN-missionen ONUC organiserade han den i tv\xc3\xa5 delar: en milit\xc3\xa4r och en civil. Den svenske generalmajoren Carl von Horn blev chef f\xc3\xb6r den milit\xc3\xa4ra delen och den svenske diplomaten Sture Linn\xc3\xa9r fick ansvaret f\xc3\xb6r den civila. Dessa var underst\xc3\xa4llda amerikanen Ralph Bunche, som uts\xc3\xa5gs till chef f\xc3\xb6r hela operationen.\n_START_SECTION_\nMarktrupper\n_START_PARAGRAPH_\nUnder \xc3\xa5ren 1960-1964 s\xc3\xa4nde Sverige totalt nio bataljoner till Kongo. I krisens inledningsskede, n\xc3\xa4r vita i Kongo blev m\xc3\xa5ltavlor under upploppen, bed\xc3\xb6mde Dag Hammarskj\xc3\xb6ld att det var viktigt att det fanns vita FN-soldater i landet. Han beg\xc3\xa4rde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att Sverige och Irland skulle skicka varsin bataljon, med baktanken att dessa skulle ha l\xc3\xa4ttare att vinna de vitas f\xc3\xb6rtroende \xc3\xa4n soldater fr\xc3\xa5n afrikanska stater. Den f\xc3\xb6rsta svenska bataljonen anl\xc3\xa4nde till Kongo direkt fr\xc3\xa5n Gazaremsan den 22 juli 1960. De f\xc3\xb6rsta dagarna patrullerade svenskarna i L\xc3\xa9opoldville och bevakade N\'Djili-flygplatsen i staden._NEWLINE_Svenskarnas, liksom \xc3\xb6vriga FN-truppers, tid i Kongo kom att pr\xc3\xa4glas av det faktum att det ofta var mycket oklart vilka som egentligen var v\xc3\xa4nner och vilka som var fiender samt att strider och d\xc3\xb6dande inte alltid hade uppenbart rationella sk\xc3\xa4l. Under augusti f\xc3\xb6rflyttades svenskarna till Elisabethville i Katanga, d\xc3\xa4r de hamnade i sina f\xc3\xb6rsta eldstrider och led sina f\xc3\xb6rsta f\xc3\xb6rluster i samband med eskort av t\xc3\xa5gtransporter. T\xc3\xa5gen anf\xc3\xb6lls av katangeser ur folkgruppen baluba, som stod p\xc3\xa5 centralregeringens sida mot utbrytarregeringen. I praktiken stred svenskarna allts\xc3\xa5 i detta skede p\xc3\xa5 samma sida som Katangas gendarmeri, som sedan skulle bli FN:s v\xc3\xa4rsta fiender._NEWLINE_En av de sv\xc3\xa5raste uppgifter svenskarna hade i Kongo var att h\xc3\xa5lla ordning i ett enormt l\xc3\xa4ger med cirka 40 000 flyktingar som hastigt v\xc3\xa4xte upp under bara tv\xc3\xa5 veckor under augusti-september 1961. L\xc3\xa4gret kom till fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av att det blossat upp sv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ljelser av balubafolket i Kasaiomr\xc3\xa5det. F\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena i flyktingl\xc3\xa4gret var ohyggliga: desperata flyktingar kunde m\xc3\xb6rda varandra i tr\xc3\xa4ngseln kring matutdelningarna och det f\xc3\xb6rekom \xc3\xa4ven kannibalism. En grupp om cirka tusen unga m\xc3\xa4n av oklart ursprung, kallad baluba jeunesse satte skr\xc3\xa4ck i l\xc3\xa4gret, begick mord och st\xc3\xa4llde till upplopp. Svenskarna kom att hamna i \xc3\xb6ppna strider med baluba jeunesse och vid ett antal tillf\xc3\xa4llen kom de i situationer d\xc3\xa4r de sk\xc3\xb6t rakt in i uppretade folkmassor och d\xc3\xb6dade flera personer. Inga r\xc3\xa4ttsliga utredningar har gjorts av dessa d\xc3\xb6dsskjutningar._NEWLINE_I december 1961 var svenskarna, tillsammans med FN-trupper fr\xc3\xa5n Irland, Indien och Etiopien, inblandade i h\xc3\xa5rda strider om Katangas huvudstad Elizabethville. FN-styrkorna lyckades till slut besegra de katangesiska gendarmerna i staden och intog Elizabethville. Under striderna togs elva svenska soldater till f\xc3\xa5nga, de sl\xc3\xa4pptes den 15 januari 1962 i utbyte mot katangesiska gendarmer._NEWLINE_\xc3\x85r 1962 flyttade svenskarna till Kaminabasen, n\xc3\xa4ra staden Kamina som var ett katangesiskt f\xc3\xa4ste. P\xc3\xa5 ny\xc3\xa5rsafton 1962 gjorde FN-trupperna en framryckning mot Kamina, rensade alla gendarmernas v\xc3\xa4gsp\xc3\xa4rrar och lyckades sl\xc3\xa5 ner det organiserade motst\xc3\xa5ndet._NEWLINE_Kongokrisen blev den i s\xc3\xa4rklass allvarligaste internationella uppgift det svenska f\xc3\xb6rsvaret st\xc3\xa4lldes inf\xc3\xb6r under hela det kalla kriget, och det var f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen p\xc3\xa5 147 \xc3\xa5r som svenska styrkor tvingades in i strid. Under \xc3\xa5ren i Kongo s\xc3\xa5rades ett 40-tal svenska soldater och 19 d\xc3\xb6dades. S\xc3\xa5 sent som 2004 kom det dessutom fram att kropparna efter tv\xc3\xa5 av de d\xc3\xb6dade svenskarna \xc3\xa4tits upp av lokalbefolkningen, kannibalism troddes vara ett s\xc3\xa4tt att tillgodog\xc3\xb6ra sig offrets styrka. H\xc3\xa4ndelsen ans\xc3\xa5gs mycket k\xc3\xa4nslig f\xc3\xb6r FN och Kongos regering och m\xc3\xb6rklades._NEWLINE_Totalt tj\xc3\xa4nstgjorde 6 334 svenskar i Kongo under \xc3\xa5ren 1960-64, 19 stupade och m\xc3\xa5nga s\xc3\xa5rades. Totalt 11 svenska soldater bel\xc3\xb6nades med Vasamedaljen f\xc3\xb6r "[...] synnerliga mod och behj\xc3\xa4rtansv\xc3\xa4rda handlingss\xc3\xa4tt till r\xc3\xa4ddande av m\xc3\xa4nniskoliv [...]". Tv\xc3\xa5 soldater som mottog denna medalj var Stig von Bayer och Torsten St\xc3\xa5lnacke._NEWLINE_F\xc3\xb6rst 2004 avsl\xc3\xb6jade Stig von Bayer att tv\xc3\xa5 av de stupade, som tidigare angetts som saknade, troligen d\xc3\xb6da, med st\xc3\xb6rsta sannolikhet blivit upp\xc3\xa4tna av lokalbefolkningen men att han tystat ned p\xc3\xa5 saken p\xc3\xa5 direkt order av FN-ledningen. Att det vid denna tidpunkt fortfarande fanns stammar d\xc3\xa4r rituell kanniblism till\xc3\xa4mpades bekr\xc3\xa4ftas av Ingrid Kamp\xc3\xa5s, Ullared, med m\xc3\xa5ng\xc3\xa5rig forskning av afrikanska seder och bruk; d\xc3\xa5varande svenske konsuln i Leopoldville, Bengt R\xc3\xb6si\xc3\xb6 samt Fn-veteraner i Kongos ordf\xc3\xb6rande Carl-Olof Fransson. Kapten Torsten Hagelberg, planeringsofficer vid f\xc3\xb6rsvarets internationella organisation Swedint, f\xc3\xb6rklarar varf\xc3\xb6r inget l\xc3\xa4ckt tidigare: "M\xc3\xa5nga av de h\xc3\xa4r soldaterna var med om fruktansv\xc3\xa4rda saker, de fick trauman, de ville bara f\xc3\xb6rtr\xc3\xa4nga allt som var ot\xc3\xa4ckt. Och inga myndigheter hade intresse av att makabra h\xc3\xa4ndelser skulle ges spridning". Hedlund, Ingvar (27 oktober 2004). \xe2\x80\x9dSvenska soldater \xc3\xa5ts upp i Kongo\xe2\x80\x9d. Expressen. L\xc3\xa4st 30 mars 2019.'