b'\n_START_ARTICLE_\nCharlotte Smith\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt\n_START_PARAGRAPH_\nSmith f\xc3\xb6ddes den 4 maj 1749 i London och d\xc3\xb6ptes den 12 juni. Hon var det \xc3\xa4ldsta barnet till det v\xc3\xa4lb\xc3\xa4rgade paret Nicholas Turner och Anna Towers. Hennes tv\xc3\xa5 yngre syskon, Nicholas och Catherine Ann, f\xc3\xb6ddes inom de fem kommande \xc3\xa5ren. Smiths barndom pr\xc3\xa4glades av moderns tidiga d\xc3\xb6d (f\xc3\xb6rmodligen i samband med f\xc3\xb6rlossning) och faderns ansvarsl\xc3\xb6sa sl\xc3\xb6saktighet. Efter fruns bortg\xc3\xa5ng b\xc3\xb6rjade Nicholas Turner att resa och barnen uppfostrades av sin moster Lucy Towers (det \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nt n\xc3\xa4r deras far \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde). D\xc3\xa5 hon var sex \xc3\xa5r b\xc3\xb6rjade Charlotte g\xc3\xa5 i skola i Chichester och hon fick lektioner i teckning av bildkonstn\xc3\xa4ren George Smith. Tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare flyttade Charlotte tillsammans med sin moster och syster till London och d\xc3\xa4r gick hon i en flickskola i Kensington och fick lektioner i dans, teckning, musik och dramatik. Hon \xc3\xa4lskade att l\xc3\xa4sa och skriva dikter, vilket hennes far uppmuntrade. Hon skickade till och med in ett par dikter till tidskriften Lady\'s Magazine, men de blev inte publicerade.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84ktenskapet och den f\xc3\xb6rsta boken\n_START_PARAGRAPH_\nSmiths far st\xc3\xb6tte p\xc3\xa5 finansiella sv\xc3\xa5righeter d\xc3\xa5 han kom tillbaka till England och han blev tvungen att s\xc3\xa4lja en del av familjens egendom och att gifta sig med den f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna Henrietta Meriton \xc3\xa5r 1765. Smith antr\xc3\xa4dde societetslivet vid tolv \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder och l\xc3\xa4mnade skolan f\xc3\xb6r att bli hemskolad ist\xc3\xa4llet. Den 23 februari 1765, d\xc3\xa5 hon var femton \xc3\xa5r, blev Charlotte bortgift till Benjamin Smith, son till Richard Smith, som var en f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen handelsman i V\xc3\xa4stindien och direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Brittiska Ostindiska Kompaniet. Frieriet godk\xc3\xa4ndes av Charlottes far \xc3\xa5 hennes v\xc3\xa4gnar, vilket hon senare f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mde._NEWLINE_Smiths \xc3\xa4ktenskap var olyckligt. Hon avskydde att bo i kommersiella Cheapside (familjen flyttade senare till Southgate och Tottenham) och hon gr\xc3\xa4lade med sin sv\xc3\xa4rfamilj, som hon fann ohyfsad och obildad. De i sin tur gjorde narr av henne f\xc3\xb6r att hon \xc3\xa4gnade sig \xc3\xa5t att l\xc3\xa4sa, skriva och teckna. \xc3\x84nnu v\xc3\xa4rre var att Benjamin visade sig vara v\xc3\xa5ldsam, otrogen och utsv\xc3\xa4vande. Endast hennes sv\xc3\xa4rfar Richard uppskattade hennes f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att skriva, fast\xc3\xa4n han ville att hon skulle anv\xc3\xa4nda den till att avancera hans aff\xc3\xa4rsintressen. Richard Smith \xc3\xa4gde plantager i Barbados och han och hans andra fru f\xc3\xb6rde fem slavar till England som till tillsammans med sina \xc3\xa4ttlingar ingick som en del av familjens egendom i hans testamente. Fast\xc3\xa4n Charlotte Smith senare argumenterade emot slaveriet i verk s\xc3\xa5som romanen The Old Manor House (1793) och dikten "Beachy Head" (1807) s\xc3\xa5 drog hon sj\xc3\xa4lv nytta av inkomsterna fr\xc3\xa5n och d\xc3\xa4rmed ocks\xc3\xa5 slavarbetet p\xc3\xa5 Richard Smiths plantager._NEWLINE_\xc3\x85r 1766 fick Charlotte och Benjamin sitt f\xc3\xb6rsta barn, som avled d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5r endast n\xc3\xa5gra dagar efter att deras andra barn, Benjamin Berney (1767-77), f\xc3\xb6ddes. Mellan \xc3\xa5ren 1767 och 1785 fick paret tio barn till: William Towers (1768-), Charlotte Mary (1769?-), Braithwaite (1770-), Nicholas Hankey (1771-1837), Anni Petroose (1779-1843), Charles Dyer (1773-), Anna Augusta (1774-94), Lucy Eleanor (1776-), Lionel (1778-1842), Harriet (1782?-) och George (1785?-). Endast sex stycken av hennes barn levde fortfarande d\xc3\xa5 Smith sj\xc3\xa4lv gick bort._NEWLINE_Smith hj\xc3\xa4lpte till med familjef\xc3\xb6retaget som hennes man hade \xc3\xb6vergett genom att hj\xc3\xa4lpa Richard Smith med hans korrespondens. Hon \xc3\xb6vertalade Richard att etablera Benjamin som en gentlemannabonde i Hampshire och bodde med honom p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Lys mellan \xc3\xa5ren 1774 och 1783. Oroad \xc3\xb6ver Charlotte och barnbarnens framtid och bekymrad \xc3\xb6ver att sonen skulle forts\xc3\xa4tta med sina ansvarsl\xc3\xb6sa vanor, testamenterade Richard Smith majoriteten av sin egendom till Charlottes barn. Men eftersom han hade skrivit testamentet sj\xc3\xa4lv inneh\xc3\xb6ll dokumenten juridiska problem och Charlotte och barnen fick aldrig de pengar som r\xc3\xa4ttm\xc3\xa4tigt skulle ha tillkommit dem. Faktum var att Benjamin olagligt spenderade \xc3\xa5tminstone en tredjedel av arvet och till slut hamnade i King\'s Bench Prison i december 1783. Smith flyttade in med honom och det var i f\xc3\xa4ngelset som hon skrev och gav ut sitt f\xc3\xb6rsta verk Elegiac Sonnets (1785). Boken blev en omedelbar framg\xc3\xa5ng och gjorde det m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r Charlotte att betala f\xc3\xb6r att de skulle sl\xc3\xa4ppas fria fr\xc3\xa5n f\xc3\xa4ngelset. Genom sina sonetter p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjade Smith en \xc3\xa5terupplivelse av sonetten som diktform. Sonetterna gjorde \xc3\xa4ven att hennes senare romaner kom att v\xc3\xa4rderas h\xc3\xb6gre eftersom poesin ans\xc3\xa5gs vara den h\xc3\xb6gsta konstformen under den tiden.'