b'\n_START_ARTICLE_\nEskilstuna kommun\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nKommunen \xc3\xa4r bel\xc3\xa4gen i de nordv\xc3\xa4stra delarna av landskapet S\xc3\xb6dermanland, mellan de stora sj\xc3\xb6arna M\xc3\xa4laren i norr och Hj\xc3\xa4lmaren i v\xc3\xa4ster. Sj\xc3\xb6arna sammanbinds av Eskilstuna\xc3\xa5n, som i sitt \xc3\xb6vre lopp kallas Hyndevadsstr\xc3\xb6m och i sitt l\xc3\xa4gre lopp omkring Torsh\xc3\xa4lla kallas Torsh\xc3\xa4lla\xc3\xa5n. Den historiska Rekarnebygden i nordv\xc3\xa4stra S\xc3\xb6dermanland motsvarar ungef\xc3\xa4r kommunens nuvarande gr\xc3\xa4nser, och namnet Rekarne f\xc3\xb6rekommer fortfarande i vissa lokala plats- och organisationsnamn._NEWLINE_Eskilstuna kommun gr\xc3\xa4nsar i \xc3\xb6ster till Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s kommun, i s\xc3\xb6der till Flens kommun och i s\xc3\xb6der och sydv\xc3\xa4st till Katrineholms kommun, alla i S\xc3\xb6dermanlands l\xc3\xa4n. I v\xc3\xa4ster gr\xc3\xa4nsar kommunen till Arboga kommun, i nordv\xc3\xa4st till Kungs\xc3\xb6rs kommun samt i norr till K\xc3\xb6pings kommun, Hallstahammars kommun och V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s kommun, alla i V\xc3\xa4stmanlands l\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nAdministrativ historik\n_START_PARAGRAPH_\nRekarnebygden indelades fr\xc3\xa5n omkring 1350 fram till 1900-talet i tv\xc3\xa5 h\xc3\xa4rader: V\xc3\xa4sterrekarne h\xc3\xa4rad, v\xc3\xa4ster om Eskilstuna\xc3\xa5n och \xc3\x96sterrekarne h\xc3\xa4rad, \xc3\xb6ster om Eskilstuna\xc3\xa5n, samt Eskilstuna stad, med stadsr\xc3\xa4ttigheter fr\xc3\xa5n 1659, och Torsh\xc3\xa4lla stad, med stadsr\xc3\xa4ttigheter fr\xc3\xa5n 1317. Vid Eskilstuna\xc3\xa5n l\xc3\xa5g den \xc3\xa4ldre handelsplatsen Tuna i Klosters socken, som tillsammans med den nyanlagda stadsdelen med Rademachersmedjorna i Fors socken sydv\xc3\xa4st om \xc3\xa5n erh\xc3\xb6ll stadsr\xc3\xa4ttigheter under namnet Karl Gustavs stad 1659. I mitten av 1700-talet gick man tillbaka till namnet Eskilstuna p\xc3\xa5 staden, medan Karl Gustavs stad i forts\xc3\xa4ttningen enbart syftade p\xc3\xa5 manufakturverksamheten. \xc3\x85r 1771 styckades omr\xc3\xa5det sydv\xc3\xa4st om \xc3\xa5n av till Eskilstuna fristad, och f\xc3\xb6rst 1833 slogs de tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4derna \xc3\xa5ter ihop till Eskilstuna stad. Namnet Eskilstuna fristad p\xc3\xa5 centrumstadsdelen sydv\xc3\xa4st om \xc3\xa5n lever bland annat kvar i namnet p\xc3\xa5 stadens centrala torg, Fristadstorget._NEWLINE_Kommunens omr\xc3\xa5de motsvarar socknarna: Barva, Fors, Gillberga, Hammarby, Husby-Rekarne, J\xc3\xa4der, Kjula, Kloster, Lista, N\xc3\xa4shulta, R\xc3\xa5by-Rekarne, Stenkvista, Sundby, Torsh\xc3\xa4lla, Tumbo, Vallby, V\xc3\xa4stermo, \xc3\x84rla och  \xc3\x96ja. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. De sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga st\xc3\xa4derna Eskilstuna stad och Torsh\xc3\xa4lla stad bildade 1863 stadskommuner._NEWLINE_I omr\xc3\xa5det fanns \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n 22 februari 1889 Nyfors municipalsamh\xc3\xa4lle. 1907 inkorporerades Klosters och Fors landskommuner samt Nyfors municipalsamh\xc3\xa4lle i Eskilstuna stad._NEWLINE_Vid kommunreformen 1952 bildades storkommunerna: H\xc3\xa4llby (av tre tidigare kommuner), Kafj\xc3\xa4rden (av sex tidigare kommuner), V\xc3\xa4stra Rekarne (av fyra tidigare kommuner),  Husby-Rekarne och \xc3\x84rla (av vardera tv\xc3\xa5 tidigare kommuner). Eskilstuna stad och Torsh\xc3\xa4lla stad bestod som tidigare._NEWLINE_Eskilstuna kommun bildades vid kommunreformen 1971 av de tv\xc3\xa5 st\xc3\xa4derna och de fem landskommunerna._NEWLINE_En r\xc3\xa5dgivande folkomr\xc3\xb6stning, som genomf\xc3\xb6rdes i samband med de allm\xc3\xa4nna valen 2006, blev ett nej till en delning av kommunen. Torsh\xc3\xa4lla har ett visst sj\xc3\xa4lvstyre genom att kommundelen leds av Torsh\xc3\xa4lla stads n\xc3\xa4mnd och hade fram till sommaren 2017 en egen kommundelsf\xc3\xb6rvaltning._NEWLINE_Kommunen ing\xc3\xa5r sedan bildandet i Eskilstuna tingsr\xc3\xa4tts domsaga.\n_START_SECTION_\nKommunvapnet\n_START_PARAGRAPH_\nVapnet fastst\xc3\xa4lldes av Kungl Maj:t f\xc3\xb6r Eskilstuna stad 1937. Det \xc3\xa4r en heraldisk tolkning av ett sigill fr\xc3\xa5n 1665. Vid kommunbildningen 1971 upph\xc3\xb6rde giltigheten av Torsh\xc3\xa4lla stads vapen, fastst\xc3\xa4llt 1947. \xc3\x84ven de tidigare landskommunerna Barva och N\xc3\xa4shulta hade haft vapen, fastst\xc3\xa4llda 1951 respektive 1946, vars giltighet dock hade upph\xc3\xb6rt redan 1952 i samband med sammanslagningar. Kommunen besl\xc3\xb6t att \xc3\xa5teranv\xc3\xa4nda Eskilstunas vapen och det registrerades hos PRV 1974.\n_START_SECTION_\nUtl\xc3\xa4ndsk bakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nDen 31 december 2015 utgjorde antalet inv\xc3\xa5nare med utl\xc3\xa4ndsk bakgrund (utrikes f\xc3\xb6dda personer samt inrikes f\xc3\xb6dda med tv\xc3\xa5 utrikes f\xc3\xb6dda f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar) 32\xc2\xa0303, eller 31,65\xc2\xa0% av befolkningen (hela befolkningen: 102\xc2\xa0065 den 31 december 2015). Den 31 december 2002 utgjorde antalet inv\xc3\xa5nare med utl\xc3\xa4ndsk bakgrund enligt samma definition 20\xc2\xa0034, eller 22,24\xc2\xa0% av befolkningen (hela befolkningen: 22\xc2\xa0296 den 31 december 2002).\n_START_SECTION_\nTv\xc3\xa5spr\xc3\xa5kighet\n_START_PARAGRAPH_\n14\xc2\xa0% av Eskilstuna kommuns inv\xc3\xa5nare har minst en f\xc3\xb6r\xc3\xa4lder som \xc3\xa4r f\xc3\xb6dd i Finland. Av dessa personer med finl\xc3\xa4ndsk h\xc3\xa4rkomst uppskattar docent Eric De Geer (Uppsala universitet) att cirka 80\xc2\xa0% h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n den finskspr\xc3\xa5kiga folkgruppen i Finland (finnarna) och cirka 20\xc2\xa0% h\xc3\xa4rstammar fr\xc3\xa5n den svenskspr\xc3\xa5kiga folkgruppen i Finland (finlandssvenskarna). Kommunen har bland annat finskspr\xc3\xa5kiga f\xc3\xb6rskolor, en finskspr\xc3\xa5kig grundskola, Sverigefinska Skolan, finskspr\xc3\xa5kig \xc3\xa4ldreverksamhet och medborgarservice p\xc3\xa5 finska. Mot bakgrund av detta inledde kommunen en process f\xc3\xb6r att ing\xc3\xa5 i ett finskt f\xc3\xb6rvaltningsomr\xc3\xa5de, likt delar av Norrbottens l\xc3\xa4n i dag. Eskilstuna kommun blev samtidigt med 18 andra kommuner den 1 januari 2010 ett finskt f\xc3\xb6rvaltningsomr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nKommunikationer\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xb6st-v\xc3\xa4stlig riktning genomkorsas kommunen av E20 och fr\xc3\xa5n nord\xc3\xb6st till sydv\xc3\xa4st av riksv\xc3\xa4g 56. Fr\xc3\xa5n Eskilstuna utg\xc3\xa5r riksv\xc3\xa4g 53 s\xc3\xb6derut och l\xc3\xa4nsv\xc3\xa4g 214 \xc3\xa5t sydv\xc3\xa4st. Denna f\xc3\xb6rbinds med riksv\xc3\xa4g 56 av l\xc3\xa4nsv\xc3\xa4g 230. L\xc3\xa4nstrafiken drivs p\xc3\xa5 uppdrag av S\xc3\xb6rmlandstrafiken och sammanbinder Eskilstuna med bland annat Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4s, Nyk\xc3\xb6ping, Katrineholm, Flen och \xc3\x84sk\xc3\xb6ping. Inom kommunen k\xc3\xb6rs lokaltrafiken, Citybussen i Eskilstuna, av Transdev. L\xc3\xa4nstrafiken har Eskilstuna busstation vid centralstationen som nav, medan lokaltrafiken huvudsakligen utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n Fristadstorget._NEWLINE_J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen Svealandsbanan genomkorsar kommunen i \xc3\xb6st-v\xc3\xa4stlig riktning och trafikeras av regionala t\xc3\xa5g Stockholm-Eskilstuna-Arboga.  I nord-sydlig riktning str\xc3\xa4cker sig j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gslinjen Sala\xe2\x80\x93Oxel\xc3\xb6sund som trafikeras av regionalt\xc3\xa5get Uven-t\xc3\xa5get mellan Sala och Link\xc3\xb6ping. Tv\xc3\xa5 stationer med persontrafik ligger i kommunen, Eskilstuna C p\xc3\xa5 Svealandsbanan och Kvicksund p\xc3\xa5 Sala-Oxel\xc3\xb6sundsbanan. Restiden med t\xc3\xa5g fr\xc3\xa5n Eskilstuna C till Stockholm \xc3\xa4r omkring en timme._NEWLINE_S\xc3\xb6der om Kjula i \xc3\xb6stra delen av kommunen ligger Eskilstuna-Kjula flygplats (IATA-kod: EKT, ICAO-kod: ESSU), en tidigare milit\xc3\xa4r flygbas som idag fr\xc3\xa4mst anv\xc3\xa4nds f\xc3\xb6r allm\xc3\xa4nflyg. Flygplatsen ligger vid Svealandsbanan och E20 och har f\xc3\xb6reslagits som en m\xc3\xb6jlig kandidat f\xc3\xb6r utbyggnad till trafikflygplats._NEWLINE_Eskilstuna och Torsh\xc3\xa4lla kanal, som f\xc3\xb6rbinder Eskilstunas hamn med M\xc3\xa4laren, \xc3\xa4r sedan 1960-talet endast farbar med mycket l\xc3\xa5ga b\xc3\xa5tar p\xc3\xa5 grund av flera fasta broar som konstruerats l\xc3\xa4ngs Eskilstuna\xc3\xa5n och kanalen. Sm\xc3\xa5b\xc3\xa5tsg\xc3\xa4sthamnar som kan ang\xc3\xb6ras fr\xc3\xa5n M\xc3\xa4laren finns i Torsh\xc3\xa4lla, M\xc3\xa4larbaden och Sundbyholm. Farleden p\xc3\xa5 M\xc3\xa4laren mellan S\xc3\xb6dert\xc3\xa4lje kanal och K\xc3\xb6pings hamn g\xc3\xa5r f\xc3\xb6rbi Kvicksundsbron vid kommunens norra gr\xc3\xa4ns.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nSocialdemokraterna har ett starkt st\xc3\xb6d i kommunen och har varit det st\xc3\xb6rsta partiet i samtliga kommunval fr\xc3\xa5n 1970 och fram\xc3\xa5t. Egen majoritet hade partiet under \xc3\xa5ren 1970-1988 samt under mandatperioden 1994-1998. N\xc3\xa4st st\xc3\xb6rsta parti i kommunfullm\xc3\xa4ktige var Centerpartiet i valen 1970-1976 och Moderaterna i valen 1979-2014._NEWLINE_Eskilstuna kommun styrs under mandatperioden 2015-2018 av en majoritet best\xc3\xa5ende av Socialdemokraterna, Moderaterna och Centerpartiet. De tre partierna har totalt 48 mandat i kommunfullm\xc3\xa4ktige. Den tidigare r\xc3\xb6dgr\xc3\xb6na majoriteten best\xc3\xa5ende av S, V och MP hade endast ett mandats \xc3\xb6vervikt efter valet 2014 och uppl\xc3\xb6stes i december 2014 p\xc3\xa5 grund av ett avhopp fr\xc3\xa5n Socialdemokraterna._NEWLINE_Eskilstuna kommun blev 1 augusti 2019 den f\xc3\xb6rsta kommunen i Sverige att inf\xc3\xb6ra tiggerif\xc3\xb6rbud i form av att tillst\xc3\xa5nd kr\xc3\xa4vs f\xc3\xb6r passiv penninginsamling.\n_START_SECTION_\nKommunalr\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nUnder mandatperioden 1 januari 2019 till 31 december 2022 har Eskilstuna 8 kommunalr\xc3\xa5d (5 socialdemokrater, 2 moderater och 1 centerpartist) och 1 oppositionsr\xc3\xa5d (1 sverigedemokrat).'