b'\n_START_ARTICLE_\nKognitiv beteendeterapi\n_START_PARAGRAPH_\nKognitiv beteendeterapi (KBT) \xc3\xa4r ett samlingsnamn f\xc3\xb6r olika former av psykoterapier med utg\xc3\xa5ngspunkt i kognitiv psykologi och inl\xc3\xa4rningspsykologi._NEWLINE_Inom kognitiv beteendeterapi antar man att operant inl\xc3\xa4rning och klassisk betingning \xc3\xa4r centrala delar f\xc3\xb6r hur problem uppst\xc3\xa5r och vidmakth\xc3\xa5lls. (Detta \xc3\xa4r inte empiriskt belagt, utan bara n\xc3\xa5got som antas med h\xc3\xa4nsyn till den teoretiska utg\xc3\xa5ngspunkten.) Operant inl\xc3\xa4rning inneb\xc3\xa4r att ett beteende som leder till en positiv konsekvens \xc3\xa4r mer sannolikt att upprepas i framtiden medan en negativ konsekvens g\xc3\xb6r det mindre sannolikt att beteendet upprepas. _NEWLINE_Cirka h\xc3\xa4lften av de som genomg\xc3\xa5r KBT f\xc3\xb6r \xc3\xa5ngest blir b\xc3\xa4ttre efter behandlingen, \xc3\xa4ven PTSD. F\xc3\xb6r depression g\xc3\xa4ller 51-87%._NEWLINE_Nedan diskuteras KBT vid de flesta vanliga psykiatriska diagnoser och mer specificerat_NEWLINE_vid affektiva st\xc3\xb6rningar som depression, respektive vid \xc3\xa5ngestst\xc3\xb6rningar som social fobi och \xc3\xa5ngest (vuxna som har paniksyndrom/panik\xc3\xa5ngest eller s\xc3\xa5 kallat generaliserat \xc3\xa5ngestsyndrom), samt avseende sjukfr\xc3\xa5nvaro och antal v\xc3\xa5rdbes\xc3\xb6k.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nI b\xc3\xb6rjan 1900-talet v\xc3\xa4xte tv\xc3\xa5 former av psykoterapi fram, psykoanalys och beteendeterapi. Beteendeterapin, med f\xc3\xb6rgrundsfigurer som John Watson och B.F. Skinner, kritiserade psykoanalysen som "mentalistisk" och utgick ist\xc3\xa4llet fr\xc3\xa5n det observerbara beteendet och  inl\xc3\xa4rningspsykologiska uppt\xc3\xa4ckter fr\xc3\xa5n experimentell psykologi, som principerna om klassisk och operant betingning. Beteendeterapins vetenskapsfilosofiska grund kallas f\xc3\xb6r behaviorism.\n_START_SECTION_\nDen kognitiva revolutionen\n_START_PARAGRAPH_\nBrottet fr\xc3\xa5n den beteendeorienterade psykologin b\xc3\xb6rjade under 1950-talet, d\xc3\xa5 psykologer \xc3\xa5terigen b\xc3\xb6rjade visa intresse f\xc3\xb6r mentala processer. \xc3\x84ven den amerikanska lingvisten Noam Chomskys forskning p\xc3\xa5 det m\xc3\xa4nskliga spr\xc3\xa5ket var ett viktigt inslag i synen p\xc3\xa5 det m\xc3\xa4nskliga t\xc3\xa4nkandet, som hj\xc3\xa4lpte till att bana v\xc3\xa4g f\xc3\xb6r vad som senare har kallats "den kognitiva revolutionen." _NEWLINE_Den amerikanske psykiatrikern Aaron Beck hade under sin kliniska verksamhet, ursprungligen som psykoanalytiker, noterat att deprimerade patienter tenderar att ha felaktiga och negativt f\xc3\xa4rgade antaganden om sig sj\xc3\xa4lva och om omv\xc3\xa4rlden. Under 1960-talet b\xc3\xb6rjade Beck d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utveckla den kognitiva terapiformen f\xc3\xb6r att direkt adressera dessa antaganden. 1979 publicerade Beck en bok, Cognitive Therapy for Depression, som tillsammans med forskningsst\xc3\xb6d visade att kognitiv terapi var lika effektiv som d\xc3\xa5tidens antidepressiva medicinering. Ytterligare p\xc3\xa5pekade han vikten av att behandlaren ocks\xc3\xa5 intresserade sig f\xc3\xb6r patientens tankar och k\xc3\xa4nslor._NEWLINE_Begreppet kognitiv beteendeterapi populariserades p\xc3\xa5 1980-talet, men vissa menar att den f\xc3\xb6rsta KBT-inriktade psykoterapeuten var Albert Ellis som, bland annat inspirerad av moderna och klassiska filosofer, utvecklade rationell emotiv beteendeterapi (REBT) under 1950-talet. Idag kan man med "kognitiv beteendeterapi" mena allt fr\xc3\xa5n ren kognitiv terapi i Becks anda (Beck anv\xc3\xa4nder numera sj\xc3\xa4lv begreppet "KBT") till beteendeterapi.\n_START_SECTION_\nTredje v\xc3\xa5gens beteendeterapi\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 2000-talet har den s\xc3\xa5 kallade tredje v\xc3\xa5gens beteendeterapi vuxit fram, med terapiformer som acceptance and commitment therapy (ACT) och dialektisk beteendeterapi (DBT). Denna inneb\xc3\xa4r delvis en \xc3\xa5terg\xc3\xa5ng till den f\xc3\xb6rkognitivistiska beteendeterapin, p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis att man inte l\xc3\xa4ngre f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker att direkt f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra kognitioner. Ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man d\xc3\xa4r att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandet till sitt t\xc3\xa4nkande, bland annat tekniker f\xc3\xb6r att uppn\xc3\xa5 medveten n\xc3\xa4rvaro och l\xc3\xa4ra sig acceptera sina tankar. Som en del av tredje v\xc3\xa5gens KBT finns \xc3\xa4ven metakognitiv terapi som trots att den bearbetar psykiska problem p\xc3\xa5 en processniv\xc3\xa5 (likt MBCT och ACT) \xc3\xa4r motstridig annan KBT i b\xc3\xa5de teoretisk grund och m\xc3\xa5lformulering f\xc3\xb6r behandlingen. Metakognitiv terapi har \xc3\xa4ven visats \xc3\xb6verl\xc3\xa4gsen vanlig KBT i en metaanalys.\n_START_SECTION_\nInl\xc3\xa4rningsteori\n_START_PARAGRAPH_\nInl\xc3\xa4rningsteori handlar om hur vi l\xc3\xa4r oss och om hur vi formas som personer. Operant inl\xc3\xa4rning \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 n\xc3\xa5got som p\xc3\xa5verkar hur vi beter oss. (Det \xc3\xa4r dock inte belagt i vilken utstr\xc3\xa4ckning v\xc3\xa5ra beteenden styrs av denna typ av inl\xc3\xa4rning.) Denna teori har anammats som fullst\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6rklaring till varf\xc3\xb6r personer utf\xc3\xb6r vissa beteenden, inklusive problematiska, inom KBT. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker man inom KBT att kartl\xc3\xa4gga den operanta inl\xc3\xa4rningen, dels f\xc3\xb6r att se hur problemet uppst\xc3\xa5tt och vidmakth\xc3\xa5lls, men ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att se vad som kan beh\xc3\xb6va \xc3\xa4ndras i personens livsf\xc3\xb6ring f\xc3\xb6r att en nyinl\xc3\xa4rning som leder b\xc3\xa4ttre beteenden ska ske._NEWLINE_Respondent inl\xc3\xa4rning ses som f\xc3\xb6rklaring till varf\xc3\xb6r fobier uppst\xc3\xa5r d\xc3\xa4r stimulit av det fobiska objektet v\xc3\xa4cker en respondent respons (vanligtvis r\xc3\xa4dsla eller \xc3\xa5ngest). Det \xc3\xa4r dock inte belagt vilken andel av den fobiska k\xc3\xa4nslan som uppst\xc3\xa5r pga en respondent inl\xc3\xa4rning och vilken andel som uppst\xc3\xa5r pga f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llda katastrofscenarion. Till exempel \xc3\xa4r det vanligt att de med en fobi f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller sig hur de kommer d\xc3\xb6 av det fobiska objektet. Detta medf\xc3\xb6r en sv\xc3\xa5righet i att f\xc3\xb6rklara varf\xc3\xb6r exponeringsbehandling funkar. Ursprungligen antog man att r\xc3\xa4dsloresponsen minskade pga att man utsattes tillr\xc3\xa4ckligt f\xc3\xb6r det fobiska objektet (s\xc3\xa5 kallad habituering), men p\xc3\xa5 senare tid har man b\xc3\xb6rjat unders\xc3\xb6ka om det kan vara en kognitiv inl\xc3\xa4rning som ligger till grund f\xc3\xb6r fobin.\n_START_SECTION_\nKognitiv teori\n_START_PARAGRAPH_\nEn annan del av KBT bygger p\xc3\xa5 antaganden om kognitiva scheman (kognitiva strukturer) och att dessa skulle ligga till grund f\xc3\xb6r v\xc3\xa5rat t\xc3\xa4nkande och m\xc3\xa5ende. Delar av detta bygger p\xc3\xa5 Aaron Becks tankar om detta. Han t\xc3\xa4nkte att vi har vi kan ha dessa negativa scheman kring oss sj\xc3\xa4lva, v\xc3\xa5r omgivning och framtiden. Beck antog att dessa var spontana, automatiska och till synes okontrollerbara. Dessa negativa tankar \xc3\xa4r vad som inom KBT kallas negativa automatiska tankar (NAT). Utifr\xc3\xa5n detta blir m\xc3\xa5let i KBT att \xc3\xa4ndra dessa negativa scheman genom kognitiv omstrukturering. Senare forskning har visat att hur vi ser p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ra tankar (metakognitioner) \xc3\xa4r med och styr hur vi m\xc3\xa5r, s\xc3\xa5 pass att n\xc3\xa4r man tar med dem i ekvationen tappar vanliga kognitioner i f\xc3\xb6rklaringsv\xc3\xa4rde.\n_START_SECTION_\nBeteendeanalys\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa4r vanligt att i inledningen av KBT g\xc3\xb6ra en beteendeanalys och d\xc3\xa4ri en funktionell analys f\xc3\xb6r att kartl\xc3\xa4gga i vilka situationer ett visst beteende (inkl. tankar och k\xc3\xa4nslor) sker och vilken konsekvens det beteendet f\xc3\xa5r.  Exempelvis kan en fobi f\xc3\xb6rklaras genom att fobikern undviker f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let f\xc3\xb6r r\xc3\xa4dsla, vilket p\xc3\xa5 kort sikt minskar \xc3\xa5ngest, men ocks\xc3\xa5 g\xc3\xb6r det mer sannolikt att personen kommer undvika f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let f\xc3\xb6r r\xc3\xa4dsla i framtiden. Detta inneb\xc3\xa4r i sin tur att personen aldrig f\xc3\xa5r l\xc3\xa4ra sig att f\xc3\xb6rem\xc3\xa5let inte \xc3\xa4r farligt, vilket \xc3\xa4r m\xc3\xa5let i en KBT-behandling f\xc3\xb6r specifik fobi. Det saknas dock definitivt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att det \xc3\xa4r detta och inte andra faktorer som \xc3\xa4r sk\xc3\xa4l till fobin.\n_START_SECTION_\nBeteendeaktivering\n_START_PARAGRAPH_\nBeteendeaktivering anv\xc3\xa4nds fr\xc3\xa4mst vid depression och \xc3\xa4mnar bryta onda spiraler mellan inaktivitet och d\xc3\xa5ligt psykiskt m\xc3\xa5eende. Exempelvis kan n\xc3\xa5gon som \xc3\xa4r l\xc3\xa5g stanna hemma fr\xc3\xa5n att umg\xc3\xa5s med kompisar, vilket b\xc3\xa5de ger personen mer utrymme att m\xc3\xa5 d\xc3\xa5ligt och n\xc3\xa5got som hade kunnat f\xc3\xa5 henom att m\xc3\xa5 bra (v\xc3\xa4nner) uteblir (b\xc3\xb6r inte f\xc3\xb6rv\xc3\xa4xlas med att stanna hemma f\xc3\xb6r att vila). Genom att stegvis \xc3\xb6ka en persons aktivitet kan man minska depressionen. Det saknas dock definitivt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r denna f\xc3\xb6rklaring av depression.\n_START_SECTION_\nBeteendeexperiment\n_START_PARAGRAPH_\nBeteendeexperiment inneb\xc3\xa4r att testa g\xc3\xb6ra n\xc3\xa5got f\xc3\xb6r att se om f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llda konsekvenser st\xc3\xa4mmer eller inte. Beteendeexperiment \xc3\xa4r vanliga att anv\xc3\xa4nda vid olika \xc3\xa5ngestsyndrom f\xc3\xb6r att se om de \xc3\xa5ngestv\xc3\xa4ckande tankarna st\xc3\xa4mmer eller inte. Syfter \xc3\xa4r att l\xc3\xa5ta patienten erfara att de \xc3\xa5ngestv\xc3\xa4ckande tankarna inte b\xc3\xa4r sanning.\n_START_SECTION_\nExponering\n_START_PARAGRAPH_\nExponering inneb\xc3\xa4r att n\xc3\xa4rma sig eller utf\xc3\xb6ra det som \xc3\xa4r jobbigt. Det kan handla om allt ifr\xc3\xa5n sociala situationer till spindlar. Historiskt sett har exponering skett i syfte att minska det respondent inl\xc3\xa4rda obehaget (habituering), allts\xc3\xa5 obehaget som v\xc3\xa4cks av ett stimulus. Den allra effektivaste exponeringsformen kallas exponering in vivo, och sker i verkliga situationer. _NEWLINE_Vad g\xc3\xa4ller paniksyndrom har en metaanalys gjorts f\xc3\xb6r att testa de olika komponenternas effekt och kommit fram till att interoceptiv exponering var associerat med b\xc3\xa4ttre resultat. Muskelavslappning och exponering genom virtual-reality var associerat med s\xc3\xa4mre resultat. Andnings\xc3\xb6vningar och exponering in-vivo upplevdes positivt av patienterna men hade liten verklig effekt.\n_START_SECTION_\nForskning\n_START_PARAGRAPH_\nGemensamt f\xc3\xb6r de olika varianterna av KBT \xc3\xa4r att stor vikt l\xc3\xa4ggs vid vetenskaplig utv\xc3\xa4rdering av metoderna, s\xc3\xa5 kallad evidens. De studier som anses vara mest tillf\xc3\xb6rlitliga \xc3\xa4r randomiserade kontrollerade studier som utf\xc3\xb6rts av oberoende forskargrupper. KBT \xc3\xa4r den terapiriktning d\xc3\xa4r det gjorts flest randomiserade kontrollerade studier (RCT) och detta har lett till att terapiformen f\xc3\xb6rordas av oberoende institutioner f\xc3\xb6r utv\xc3\xa4rdering av h\xc3\xa4lsov\xc3\xa5rd, bland annat Statens beredning f\xc3\xb6r medicinsk utv\xc3\xa4rdering i Sverige och Cochrane collaboration, f\xc3\xb6r de flesta vanliga psykiatriska diagnoser. _NEWLINE_P\xc3\xa5 senare tid har det uppm\xc3\xa4rksammats att KBT fungerar lika bra vid behandling via internet som vid sedvanlig behandling d\xc3\xa4r patienten och terapeuten tr\xc3\xa4ffas ansikte mot ansikte. Det finns, om \xc3\xa4n begr\xc3\xa4nsat, vetenskapligt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att KBT via s\xc3\xa5 kallad internetterapi p\xc3\xa5 upp till ett \xc3\xa5rs sikt kan ha effekt p\xc3\xa5 symptom vid paniksyndrom , social fobi och depression. Det finns idag flera hemsidor p\xc3\xa5 internet d\xc3\xa4r man kan f\xc3\xa5 kostnadsfri terapi inom ramen f\xc3\xb6r vetenskapliga studier._NEWLINE_En studie har visat p\xc3\xa5 att den underliggande teori f\xc3\xb6r social \xc3\xa5ngest som ligger till grund f\xc3\xb6r KBT-behandlingen inte har det b\xc3\xa4sta f\xc3\xb6rklaringsv\xc3\xa4rdet, j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt med en f\xc3\xb6rklaringsmodell som utvecklats av Adrian Wells._NEWLINE_D\xc3\xa4rtill har KBT \xc3\xa4ven visats vara \xc3\xa4ndam\xc3\xa5lsenligt vid s\xc3\xb6mnbesv\xc3\xa4r hos vuxna.\n_START_SECTION_\nEffektivitet\n_START_PARAGRAPH_\nEn metastudie d\xc3\xa4r sju behandlingsmetoder j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rs visar att vid depression har ett flertal korta behandlingsmetoder ut\xc3\xb6ver KBT visats vara lika effektiva bland dem som genomf\xc3\xb6r behandlingen, och ha signifikant l\xc3\xa4gre bortfallsniv\xc3\xa5.  Resultat fr\xc3\xa5n en studie  visar att ungef\xc3\xa4r en tredjedel av de patienter som p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjar KBT-behandling f\xc3\xb6r depression kan f\xc3\xb6rv\xc3\xa4nta sig en signifikant f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring (om man utg\xc3\xa5r ifr\xc3\xa5n alla patienter som p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjat behandling, s.k. intent-to-treat)._NEWLINE_I flera j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relser med farmakologiska och psykoterapeutiska metoder har man vanligtvis kunnat notera b\xc3\xa4ttre resultat f\xc3\xb6r KBT vid behandling av depression och \xc3\xa5ngest. Andra studier hittar inget st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att KBT skulle vara en b\xc3\xa4ttre behandlingsform \xc3\xa4n till exempel psykodynamisk psykoterapi, vid j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relser f\xc3\xa5r de b\xc3\xa5da oftast likv\xc3\xa4rdiga resultat och sett \xc3\xb6ver flera studier finns ingen signifikant skillnad. Dock har det gjorts f\xc3\xa5 direkt j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rande studier. I tv\xc3\xa5 artiklar fr\xc3\xa5n 2006 respektive 2010 visades att inte inom n\xc3\xa5got omr\xc3\xa5de har KBT f\xc3\xa5tt s\xc3\xa4mre resultat \xc3\xa4n andra psykoterapeutiska insatser. 2014 publicerades dock en metaanalys som j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rde den f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandevis nya terapiformen metakognitiv terapi (MKT) med KBT d\xc3\xa4r resultatet visade att MKT har st\xc3\xb6rre effekt \xc3\xa4n KBT. Effektstorleken (ett j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relsem\xc3\xa5tt) visade en effektstorlek p\xc3\xa5 g = 0.97, vilket inneb\xc3\xa4r att genomsnittspatienten som fick MKT fick b\xc3\xa4ttre resultat \xc3\xa4n 84% av de som fick behandlades med KBT.\n_START_SECTION_\nKomponentanalyser\n_START_PARAGRAPH_\nI en metaanalys som j\xc3\xa4mf\xc3\xb6rt exponering och kognitiv terapi ses det att det inte \xc3\xa4r n\xc3\xa5gon skillnad i effekt vad g\xc3\xa4ller PTSD, tv\xc3\xa5ngssyndrom och paniksyndrom. Social \xc3\xa5ngest lindrades mer av kognitiv terapi \xc3\xa4n exponering. Dock kan kognitiva f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar inte predicera f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring n\xc3\xa4r det kontrolleras f\xc3\xb6r sj\xc3\xa4lvfokus. Detta inneb\xc3\xa4r att det inte \xc3\xa4r de kognitiva f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna som direkt leder till f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring utan att de kognitiva f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna leder till ett minskat sj\xc3\xa4lvfokus, som i sin tur leder till f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttring. _NEWLINE_En annan studie har visat att det finns inget eller l\xc3\xa5gt st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att det skulle vara operant inl\xc3\xa4rning som \xc3\xa4r den verksamma mekanismen vid utveckling av depression, eller att beteendeaktivering definitivt orsakar minskade depressionssymtom.\n_START_SECTION_\nKBT i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI USA, Kanada, Australien och Storbritannien har KBT en mycket stark st\xc3\xa4llning bland psykologer, psykoterapeuter och \xc3\xb6vriga v\xc3\xa5rdgivare inom psykiatrin. I Sverige har KBT haft en l\xc3\xa5ngsammare spridning och efterfr\xc3\xa5gan p\xc3\xa5 behandling \xc3\xa4r \xc3\xa4nnu betydligt st\xc3\xb6rre \xc3\xa4n utbudet. Idag finns dock vidareutbildning inom ramen f\xc3\xb6r psykologutbildning vid de stora universiteten, samt en omfattande utbildningsverksamhet riktad mot olika yrkesgrupper inom sjukv\xc3\xa5rden._NEWLINE_P\xc3\xa5 senare \xc3\xa5r har utbildningssatsningar f\xc3\xb6r KBT som drivits fram inom den s.k. rehabiliteringsgarantin \xc3\xa5dragit sig kraftig kritik, d\xc3\xa5 den anses gynna korta och ytliga utbildningssatsningar och d\xc3\xa4rmed leda till en f\xc3\xb6rflackning av terapiformen. Forskning har visat att individer som deltog i kognitiv beteendeterapi inom rehabiliteringsgarantin fick minskad sjukfr\xc3\xa5nvaro f\xc3\xb6rutsatt att de inte var sjukskrivna n\xc3\xa4r behandlingen b\xc3\xb6rjade. F\xc3\xb6r KBT-patienter som var sjukskrivna d\xc3\xa5 behandlingen inleddes fanns ingen effekt p\xc3\xa5 sjukfr\xc3\xa5nvaron. D\xc3\xa4remot innebar det en minskad f\xc3\xb6rskrivning av l\xc3\xa4kemedel och ett \xc3\xb6kat antal v\xc3\xa5rdbes\xc3\xb6k. Man har ocks\xc3\xa5 ifr\xc3\xa5gasatt Sveriges sedan mitten p\xc3\xa5 2000-talet ensidiga satsning p\xc3\xa5 KBT bland terapiformer. Detta beh\xc3\xb6ver v\xc3\xa4gas mot en tidigare ensidig svensk satsning p\xc3\xa5 psykodynamiska terapiformer, och det faktum att tv\xc3\xa5 tredjedelar av alla legitimerade psykoterapeuter i Sverige har psykodynamisk inriktning._NEWLINE_Under \xc3\xa5r 2010 fastslog Socialstyrelsen efter intensiv kritik sina riktlinjer f\xc3\xb6r behandling av \xc3\xa5ngest och depression. Resultatet \xc3\xa4r i h\xc3\xb6g grad ett f\xc3\xb6rtydligande av de tidigare prelimin\xc3\xa4ra riktlinjerna och inneb\xc3\xa4r bland annat att KBT om m\xc3\xb6jligt ska erbjudas som f\xc3\xb6rstahandsalternativ vid behandling av lindrig och m\xc3\xa5ttlig \xc3\xa5ngest och depression._NEWLINE_KBT som f\xc3\xb6rmedlas via n\xc3\xa4tet \xc3\xa4r fortfarande ganska ovanligt i Sverige. En granskning fr\xc3\xa5n Statens beredning f\xc3\xb6r medicinsk utv\xc3\xa4rdering (SBU) visar att KBT med st\xc3\xb6d av behandlare p\xc3\xa5 n\xc3\xa4tet kan hj\xc3\xa4lpa vid \xc3\xa5ngest eller lindrig till m\xc3\xa5ttlig depression hos vuxna som sj\xc3\xa4lva har valt metoden. \xc3\x84ven symtom vid social fobi kan lindras. Det finns ocks\xc3\xa5 ett visst st\xc3\xb6d f\xc3\xb6r att internetbehandling kan fungera f\xc3\xb6r vuxna som har panik\xc3\xa5ngest eller s\xc3\xa5 kallat generaliserat \xc3\xa5ngestsyndrom. Men SBU framh\xc3\xa5ller att f\xc3\xb6r alla dessa tillst\xc3\xa5nd beh\xc3\xb6vs det fler studier som kan visa om KBT via n\xc3\xa4tet fungerar lika bra som att tr\xc3\xa4ffa terapeuten personligen. T\xc3\xa4nkbara risker beh\xc3\xb6ver ocks\xc3\xa5 unders\xc3\xb6kas mer, liksom effekterna f\xc3\xb6r barn och unga.\n_START_SECTION_\nMetakognitiv terapi\n_START_PARAGRAPH_\nKortfattat kan KBT s\xc3\xa4gas ha som m\xc3\xa5l att f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra tankar och beteende till ett n\xc3\xa5got mer gynnsamt. Detta t\xc3\xa4nker man inom KBT kan g\xc3\xb6ras genom bland kognitiv omstrukturering och beteendeaktivering. \xc3\x84ven exponering \xc3\xa4r centralt d\xc3\xa4r syftet \xc3\xa4r att \xc3\xa5stadkomma en nyinl\xc3\xa4rning av antingen v\xc3\xa5r respondenta reaktion till ett stimulus (vanligtvis habituering) eller en kognitiv f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndring (vanligtvis kallat beteendeexperiment). Detta kan kallas objektniv\xc3\xa5, d\xc3\xa5 det inneb\xc3\xa4r att behandla enskilda tankar och beteenden. Metakognitiv terapi (MKT) har ist\xc3\xa4llet fokus p\xc3\xa5 processer som sker (peocessniv\xc3\xa5), exempelvis varf\xc3\xb6r vissa tankar t\xc3\xa4nks eller varf\xc3\xb6r vissa beteenden g\xc3\xb6rs. En del av terapin g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att ifr\xc3\xa5gas\xc3\xa4tta dessa processer (ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r tankarna i sig, som i KBT) f\xc3\xb6r att l\xc3\xa5ta processen som leder till negativa tankar upph\xc3\xb6ra och med det \xc3\xa4ven de negativa tankarna._NEWLINE_En metaanalys \xc3\xb6ver j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relser mellan KBT och MKT har visat att MKT har st\xc3\xb6rre effekt \xc3\xa4n KBT p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de depression och \xc3\xa5ngest. Dock var antalet studier f\xc3\xb6r litet f\xc3\xb6r att kunna dra definitiva slutsatser.'