b'\n_START_ARTICLE_\nAlkuin\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuin, eller Flaccus Albinus Alcuinus och Ealhwine, f\xc3\xb6dd p\xc3\xa5 730- eller 740-talet i York, England, d\xc3\xb6d 19 maj 804 i Tours, var en brittisk, northumbrisk, \xc3\xa4dling och en av sin tids mest l\xc3\xa4rda m\xc3\xa4n. Kyrkoman, poet och l\xc3\xa4rare. \xc3\x85r 766 blev han l\xc3\xa4rare vid katedralskolan i York, 781 blev han rektor f\xc3\xb6r Karl den stores hov, d\xc3\xa4r han ledde bildningsv\xc3\xa4sendet, och betraktas ofta som arkitekten bakom den karolingiska ren\xc3\xa4ssansen. 796 uts\xc3\xa5gs han till abbot av Saint Martin i Tours vilket han kvarblev som till sin d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r. Under sitt liv skrev han flera avhandlingar i teologi och dogmatik, likv\xc3\xa4l som n\xc3\xa5gra verk i grammatik, samt ett antal dikter. Flera av hans elever tillh\xc3\xb6rde de mest framtr\xc3\xa4dande intellektuella under den karolingiska tiden.\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuin av York hade en l\xc3\xa5ng karri\xc3\xa4r som l\xc3\xa4rare och l\xc3\xa4rd, f\xc3\xb6rst vid skolan i York som numera \xc3\xa4r k\xc3\xa4nd under namnet St Peter\'s School (grundad \xc3\xa5r 627), och senare som Karl den stores fr\xc3\xa4mste r\xc3\xa5dgivare i ecklesiastikala och undervisnings\xc3\xa4renden. Fr\xc3\xa5n 796 var han abbot av det stora klostret Martin av Tours._NEWLINE_Alkuin b\xc3\xb6rjade vid katedralskolan i York under den guld\xc3\xa5lder skolan upplevde under Ecgbert av York och Eadberht av Northumbria. \xc3\x84rkebiskop Ecgbert hade varit elev hos Bede, som hade intalat honom att upph\xc3\xb6ja York till \xc3\xa4rkebiskopss\xc3\xa4te. Eadberht var kung av Northumbria och bror till Ecgbert. Dessa b\xc3\xa5da m\xc3\xa4n \xc3\xb6vers\xc3\xa5g f\xc3\xb6rnyelsen och omorganisationen av Anglikanska kyrkan, och lade ner st\xc3\xb6rst kraft vid att reformera pr\xc3\xa4sterskapet samt fullf\xc3\xb6lja den l\xc3\xa4rdomstradition som Bede hade grundlagt. Alkuin blev Ecgberts elev, och dennes favorit. Det var i York som Alkuins intresse f\xc3\xb6r klassisk poesi vaknade, men han st\xc3\xb6rdes dock ibland av att den var skriven av icke-kristna._NEWLINE_Skolan i York var k\xc3\xa4nd som l\xc3\xa4rdomscenter, inte endast i religi\xc3\xb6sa \xc3\xa4mnen, utan ocks\xc3\xa5 i de fria konsterna, litteratur och naturvetenskap, "de sju fria konsterna". Det var h\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n Alkuins inspiration h\xc3\xa4mtades till den skola han senare skulle f\xc3\xb6rest\xc3\xa5 vid det frankiska hovet. Han \xc3\xa5terinf\xc3\xb6rde \xc3\xa4mnena trivium och quadrivium. Tv\xc3\xa5 regelsamlingar skrevs om saken, en av honom sj\xc3\xa4lv om trivium, och en av hans studenter Hraban om quadrivium._NEWLINE_Alkuin promoverades fr\xc3\xa5n student till l\xc3\xa4rare n\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng p\xc3\xa5 750-talet. Hans upph\xc3\xb6jelse till f\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndare f\xc3\xb6r skolan i York intr\xc3\xa4ffade n\xc3\xa4r Ethelbert av York blev \xc3\xa4rkebiskop 767. N\xc3\xa4stan samtidigt blev Alkuin diakon i kyrkan. Han pr\xc3\xa4stvigdes aldrig, och det saknas egentliga bel\xc3\xa4gg f\xc3\xb6r att han blev munk, \xc3\xa4ven om han hela sitt liv levde som en._NEWLINE_\xc3\x85r 781 s\xc3\xa4nde kung \xc3\x86lfwald I av Northumbria Alkuin till Rom, f\xc3\xb6r att anh\xc3\xa5lla om officiell p\xc3\xa5vlig bekr\xc3\xa4ftelse p\xc3\xa5 att York blivit \xc3\xa4rkebiskopss\xc3\xa4te, och f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 bekr\xc3\xa4ftelse p\xc3\xa5 valet av den nye \xc3\xa4rkebiskopen Eanbald I. Under resan m\xc3\xb6tte han Karl den store, dock inte f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen, i den italienska staden Parma._NEWLINE_Motvilligt l\xc3\xa4t sig Alkuin \xc3\xb6vertalas att intr\xc3\xa4da vid Karl den stores hov. Hans k\xc3\xa4rlek till kyrkan och hans intellektuella nyfikenhet orsakade hans slutliga beslut. Det var redan en framst\xc3\xa5ende samling l\xc3\xa4rde vid hovet som Karl den store samlat omkring sig, som Petrus av Pisa, Paulinus, Rado och Fulrad. Alkuin skulle senare skriva att "Herren kallade mig att tj\xc3\xa4na Kung Karl"._NEWLINE_Alkuin togs emot vid Karl den stores palats vid Aachen, och palatsskolan d\xc3\xa4r. Skolan hade grundats av kungens f\xc3\xb6rf\xc3\xa4der som en plats f\xc3\xb6r undervisning av kungabarn, huvudsakligen i uppf\xc3\xb6rande och hovliv. Karl hade emellertid st\xc3\xb6rre planer \xc3\xa4n detta - han ville inf\xc3\xb6ra de fria konsterna, och \xc3\xa4n viktigare, religionsstudier vilket han h\xc3\xb6ll f\xc3\xb6r heligt. Fr\xc3\xa5n 782 till 790 undervisade Alkuin sj\xc3\xa4lvaste Karl den store samt dennes s\xc3\xb6ner Pipin och Ludvig, andra unga m\xc3\xa4n som s\xc3\xa4ndes till hovet och de yngre pr\xc3\xa4sterna vid slottskapellet i Aachen. Han hade tagit med sig sina assistenter Pyttel, Sigewulf och Joseph fr\xc3\xa5n York, och med dem revolutionerade han utbildningsstandarden vid palatsskolan, l\xc3\xa4rde Karl den store de fria konsterna och uppr\xc3\xa4ttade en personlig atmosf\xc3\xa4r av bildning och undervisning till den grad att institutionen blev k\xc3\xa4nd som "M\xc3\xa4ster Albinus skola"._NEWLINE_Karl den store var en m\xc3\xa4stare p\xc3\xa5 att samla de b\xc3\xa4sta personerna fr\xc3\xa5n varje land vid sitt hov. Han sj\xc3\xa4lv blev mer \xc3\xa4n en kung i hovets centrum. Det synes som om Karl den store blev n\xc3\xa4ra v\xc3\xa4n med dessa m\xc3\xa4n och anlitade dem som r\xc3\xa5dgivare. Vid hovet kallades karl "David", med anspelning p\xc3\xa5 kung David i Gamla testamentet. Alkuin blev en av dessa n\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rtrogna. Vid hovet kallades Alkuin "Albinus" och "Flaccus". Liksom flera andra l\xc3\xa4rde under hans samtid var Alkuin astrolog._NEWLINE_790 \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Alkuin till England, som han alltid hyst en s\xc3\xa4rskild k\xc3\xa4rlek till. Han stannade d\xc3\xa4r en tid, men Karl den store bj\xc3\xb6d honom sedan att komma tillbaka f\xc3\xb6r att bek\xc3\xa4mpa det adoptianistiska k\xc3\xa4tteriet som blossat upp i den spanska staden Toledo, visigoternas forna huvudstad och fortfarande en viktig plats f\xc3\xb6r de kristna under det muslimska styret. Det f\xc3\xb6rmodas att Alkuin d\xc3\xa4rmed hade kontakt med Beatus av Li\xc3\xa9bana, fr\xc3\xa5n kungariket Asturien, som k\xc3\xa4mpade emot adoptianismen. Vid Frankfurtkonciliet 794 vidh\xc3\xb6ll Alkuin en ortodox doktrin och uppn\xc3\xa5dde att biskop Felix av Urgel f\xc3\xb6rd\xc3\xb6mdes f\xc3\xb6r k\xc3\xa4tteri._NEWLINE_Efter att ha misslyckats med att p\xc3\xa5verka kung \xc3\x86thelred I av Northumbria under sin vistelse i England, i fr\xc3\xa5ga om hur kungen styrde sitt rike, \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde Alkuin aldrig till sitt hemland. Vid mitten av \xc3\xa5r 792 var han tillbaka vid Karl den stores hov, d\xc3\xa5 han skrev en rad brev till kung \xc3\x86thelred, biskop Hygbald av Lindisfarne, och \xc3\xa4rkebiskop \xc3\x86thelhard av Canterbury. I breven behandlas vikingaattacken mot Lindisfarne i juni 793. Dessa brev, och en dikt Alkuin skrev om saken, De clade Lindisfarnensis monasterii, utg\xc3\xb6r de enda viktigare samtida uppgifterna om dessa h\xc3\xa4ndelser._NEWLINE_\xc3\x85r 796 var Alkuin i sextio\xc3\xa5rs\xc3\xa5ldern. Han hoppades p\xc3\xa5 att befrias fr\xc3\xa5n sina plikter vid hovet, och fick sin chans n\xc3\xa4r abbot Itherius av Martin av Tours avled. Karl den store satte klostret under Alkuins v\xc3\xa5rd, och det var inf\xc3\xb6rst\xc3\xa5tt att kung Karl f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntade sig att Alkuin skulle vara tillg\xc3\xa4nglig om kungen beh\xc3\xb6vde hans r\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nBetydelsen f\xc3\xb6r den karolingiska ren\xc3\xa4ssansen\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuin gjorde klosterskolan till en m\xc3\xb6nstermodell och eleverna flockades runt den. Flera handskrifter kopierades och kalligrafin utvecklades. Fr\xc3\xa5n denna tid finns 311 brev fr\xc3\xa5n Alkuin bevarade, flera av dessa till Karl den store, vilka \xc3\xa4r fyllda av fromma meditationer, men ger ocks\xc3\xa5 uppgifter om samtidens litter\xc3\xa4ra och sociala f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Alkuins brev \xc3\xa4r bland de mest p\xc3\xa5litliga k\xc3\xa4llorna till humanismen under den karolingiska tiden._NEWLINE_Alkuin \xc3\xa4r den mest framtr\xc3\xa4dande personen under den karolingiska ren\xc3\xa4ssansen. \xc3\x84ven hans skrivna verk \xc3\xa4r betydelsefulla; en grammatik, verk om retorik och dialektik, de sista utformade som dialoger mellan Alkuin och Karl den store. Dessutom skrev han flera teologiska avhandlingar, en De fide Trinitatis, kommentarer till Bibeln, och mycket annat._NEWLINE_Hans betydelse ligger i att han \xc3\xb6verf\xc3\xb6rde den latinska kulturen till frankerna, via f\xc3\xb6rmedlingen \xc3\xb6ver England. Bland annat \xc3\xa4r detta m\xc3\xa4rkbart i hans poesi, samt n\xc3\xa5gra epistlar i samma stil som Venantius Fortunatus. I en l\xc3\xa4ngre episk dikt behandlar han Yorks kyrkohistoria, Versus de patribus, regibus et sanctis Eboracensis ecclesiae._NEWLINE_Alkuin dog den 19 mars 804, omkring tio \xc3\xa5r f\xc3\xb6re sin kejsare. Han begravdes i St. Martinkyrkan under en epitaf som delvis kan l\xc3\xa4sas: "Jord, maskar och aska nu... Alkuin \xc3\xa4r mitt namn, visdom har jag alltid \xc3\xa4lskat... Bed, du som l\xc3\xa4ser detta, f\xc3\xb6r min sj\xc3\xa4l"'