b'\n_START_ARTICLE_\nTal- och spr\xc3\xa5kutveckling\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6re det talade spr\xc3\xa5ket\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xa4dbarns spr\xc3\xa5kutveckling tar vid l\xc3\xa5ngt innan de sj\xc3\xa4lva b\xc3\xb6rjar anv\xc3\xa4nda det talade (eller tecknade) spr\xc3\xa5ket. Hur den faktiska spr\xc3\xa5kutvecklingen f\xc3\xb6rh\xc3\xa5ller sig till \xc3\xb6vrig kommunikation \xc3\xa4r inte helt klarlagt. Redan vid f\xc3\xb6delsen kan sp\xc3\xa4dbarn g\xc3\xb6ra sig f\xc3\xb6rst\xc3\xa5dda av sin omgivning med hj\xc3\xa4lp av miner och skrik. Innan barn beh\xc3\xa4rskar det talade spr\xc3\xa5ket anv\xc3\xa4nder de olika s\xc3\xa4tt att kommunicera med sin omgivning, bland dessa finns gester, miner, skrik, joller och framf\xc3\xb6rallt kroppsspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nVarf\xc3\xb6r b\xc3\xb6rjar barn tala?\n_START_PARAGRAPH_\nHur och varf\xc3\xb6r barn till\xc3\xa4gnar sig ett spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r fortfarande inte helt klart, men det finns m\xc3\xa5nga teorier i \xc3\xa4mnet. En teori \xc3\xa4r att barn redan tidigt i sin utveckling uppfattar olika tonfall, k\xc3\xa4nslor och signaler som f\xc3\xb6rmedlas genom spr\xc3\xa5ket. Detta g\xc3\xb6r det talade spr\xc3\xa5ket tilltalande och v\xc3\xa4cker ett intresse hos barnet. Huruvida s\xc3\xa5 kallat barnriktat tal, d\xc3\xa4r man bland annat \xc3\xa4ndrar sitt r\xc3\xb6stl\xc3\xa4ge, talar i korta meningar och upprepar sig \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mjande f\xc3\xb6r sm\xc3\xa5 barns spr\xc3\xa5kutveckling \xc3\xa4r omdebatterat. Vissa anser att detta h\xc3\xa4mmar barnet i dess utveckling. Andra menar att det barnriktade talet \xc3\xa4r ett s\xc3\xa4tt att g\xc3\xb6ra spr\xc3\xa5ket mer intressant och l\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6r barnet att ta emot det.\n_START_SECTION_\nBarns tidiga tal- och spr\xc3\xa5kutveckling: Produktion\n_START_PARAGRAPH_\nVid cirka fyra \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder har den grundl\xc3\xa4ggande spr\xc3\xa5kutvecklingen blivit klar f\xc3\xb6r de flesta barn. B\xc3\xa5de i uttal och i grammatik kan barn vid den \xc3\xa5ldern ha n\xc3\xa4stan samma kunskap som vuxna. Man brukar tala om att barn har olika spr\xc3\xa5ksatser i \xc3\xa5ldern mellan ett och tre. Vid ett \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder \xc3\xa4r man i ettordssatsen, tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r i tv\xc3\xa5ordssatsen och tre \xc3\xa5r i treordssatsen eller i l\xc3\xa4ngre meningar. Man kan \xc3\xa4ven vara tidig eller sen i denna spr\xc3\xa5kutveckling._NEWLINE_Barn utvecklas olika snabbt, d\xc3\xa5 exempelvis en tre\xc3\xa5ring kan tala \xe2\x80\x9drent\xe2\x80\x9d och tala med l\xc3\xa5nga meningar kan en annan tre\xc3\xa5ring inte tala \xe2\x80\x9drent\xe2\x80\x9d utan har ett outvecklat uttal och har precis b\xc3\xb6rjat s\xc3\xa4tta ihop treordssatser. Vissa barn har en f\xc3\xb6rsenad eller avvikande tal- och spr\xc3\xa5kutveckling, oftast vet man inte varf\xc3\xb6r. Spr\xc3\xa5kf\xc3\xb6rsening kan i vissa fall bero p\xc3\xa5 arvsanlag, en allm\xc3\xa4n utvecklingsf\xc3\xb6rsening, att man har en kontaktst\xc3\xb6rning, olika sociala faktorer till exempel bristande stimulans eller s\xc3\xa5 kan man ha en sorts skada som drabbar funktioner v\xc3\xa4sentligt f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5ket och talmotoriken. De olika \xc3\xa5ldersangivelserna nedan \xc3\xa4r allts\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4rliga._NEWLINE_F\xc3\xb6r avvikelser s\xc3\xa5som f\xc3\xb6rsening, se specifik spr\xc3\xa5kst\xc3\xb6rning.\n_START_SECTION_\n3\xe2\x80\x934 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nI denna \xc3\xa5lder kommunicerar barn mycket genom joller. Barnet kan \xc3\xa4nnu inte g\xc3\xb6ra andra spr\xc3\xa5kljud d\xc3\xa5 dess svalg och angr\xc3\xa4nsande organ inte \xc3\xa4r fullst\xc3\xa4ndigt utvecklade. Joller \xc3\xa4r ofta ett tecken p\xc3\xa5 v\xc3\xa4lbefinnande.\n_START_SECTION_\n6\xe2\x80\x937 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nStruphuvet v\xc3\xa4xer hos barnet. Detta g\xc3\xb6r att barnet har fysiska f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar att uttala vokaler. Lite senare kan barnet ocks\xc3\xa5 uttala konsonanter.\n_START_SECTION_\n9 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa5nga jollerramsor med upprepningar \xc3\xa4r vanliga, exempelvis Ma-ma-ma-ma eller Ba-ba-ba-ba.\n_START_SECTION_\n10\xe2\x80\x9312 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nVid omkring ett \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder brukar barn yttra sitt f\xc3\xb6rsta ord. Det f\xc3\xb6rsta ordet \xc3\xa4r ofta uppbyggt av enkla spr\xc3\xa5kljud d\xc3\xa4r n\xc3\xa5gon av konsonanterna m, p, n, t eller d ing\xc3\xa5r. De f\xc3\xb6rsta orden brukar i de flesta fall vara ett substantiv eller beteckna en person, exempelvis "lampa" eller "mamma". De talade orden brukar ofta vara instabila och uttalas olika vid olika tillf\xc3\xa4llen.\n_START_SECTION_\n1\xe2\x80\x932 \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4r b\xc3\xb6rjar barnet med ett till tv\xc3\xa5 ord som senare utvecklas till ca tjugo ord. Vid n\xc3\xa4rmare tv\xc3\xa5 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar barnet tala i enkla satser genom att kombinera tv\xc3\xa5 ord. Den egenskap som g\xc3\xb6r att vi kan s\xc3\xa4tta ihop sm\xc3\xa5 enheter till st\xc3\xb6rre (syntax) g\xc3\xb6r m\xc3\xa4nskliga spr\xc3\xa5k s\xc3\xa5 oerh\xc3\xb6rt kraftfulla i termer av uttrycksfullhet. Till exempel "mamma" och "boll" kan kombineras till "mamma boll", n\xc3\xa5got som barnet tidigare som b\xc3\xa4st kunnat f\xc3\xb6rmedla med ett av orden (vilket antagligen ger st\xc3\xb6rre utrymme f\xc3\xb6r tolkning). N\xc3\xa4r barn klarar att s\xc3\xa4tta ihop tv\xc3\xa5 ord kan man argumentera f\xc3\xb6r att de tagit ett av de viktigaste spr\xc3\xa5ngen i spr\xc3\xa5kutvecklingen.\n_START_SECTION_\n2\xe2\x80\x933 \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nI denna \xc3\xa5lder kommer barnet in i en mycket aktiv spr\xc3\xa5kperiod. Vid omkring tv\xc3\xa5 och tv\xc3\xa5 och ett halvt \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar barnet att anv\xc3\xa4nda tre till fyra ord tillsammans och bildar d\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 meningar. Vid denna \xc3\xa5lder har barnets ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d \xc3\xb6kat till ca 200-300 ord. Vid denna \xc3\xa5lder anv\xc3\xa4nds mest verb och substantiv i spr\xc3\xa5ket, barnet ben\xc3\xa4mner \xc3\xa4ven sig sj\xc3\xa4lv med sitt namn och inte pronomen, till exempel "Lisa g\xc3\xa5 ut". Det b\xc3\xb6rjar \xc3\xa4ven anv\xc3\xa4nda fr\xc3\xa5gan \xe2\x80\x9dVad \xc3\xa4r det?\xe2\x80\x9d och b\xc3\xb6rjar f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l har namn.\n_START_SECTION_\n3\xe2\x80\x934 \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nVid tre \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder b\xc3\xb6rjar barnets ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d v\xc3\xa4xa snabbt och n\xc3\xa4rmar sig runt tusen ord och dennas vokabul\xc3\xa4r har utvecklats. Barnet str\xc3\xa4var \xc3\xa4ven vid denna \xc3\xa5lder att medvetet l\xc3\xa4ra sig nya ord. Barnet b\xc3\xb6rjar \xc3\xa4ven s\xc3\xa4ga "jag" om sig sj\xc3\xa4lv. Det st\xc3\xa4ller \xc3\xa4ven m\xc3\xa5nga fr\xc3\xa5gor som det redan vet svaret p\xc3\xa5, detta \xc3\xa4r ett s\xc3\xa4tt att kontrollera det egna spr\xc3\xa5ket. Barnet anv\xc3\xa4nder sina f\xc3\xb6rsta r\xc3\xa4kneord vid denna \xc3\xa5lder och b\xc3\xb6jer orden riktigare. Ordlekar, rim och ramsor \xc3\xa4r saker som roar barn \xc3\xa4ven om de inte f\xc3\xb6rst\xc3\xa5r dem.\n_START_SECTION_\n4\xe2\x80\x935 \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nBarnet b\xc3\xb6rjar vid denna \xc3\xa5lder tala rent och med fullst\xc3\xa4ndiga satser. Det har ett ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d som ligger p\xc3\xa5 ca 1500-2000 ord. Det \xc3\xa4r under denna period barn \xc3\xa4r som mest spr\xc3\xa5kligt aktiva, och fr\xc3\xa5gor som "hur?" och "varf\xc3\xb6r?" n\xc3\xa5r sin topp d\xc3\xa5 de vill kontrollera sina egna formuleringar. Barnet b\xc3\xa5de kommenterar och talar mycket, n\xc3\xa4stan hela tiden under sina aktiviteter. Vid denna \xc3\xa5lder tycker de \xc3\xa4ven om lekar med ord och rytm, och att anv\xc3\xa4nda sv\xc3\xa5ra och kr\xc3\xa5ngliga ord \xc3\xa4r intressant. Barnet har \xc3\xa4ven l\xc3\xa4rt sig att bem\xc3\xa4stra spr\xc3\xa5ket s\xc3\xa5 bra att det kan anv\xc3\xa4nda detta samtidigt som det h\xc3\xa5ller p\xc3\xa5 med olika aktiviteter som t.ex. att \xc3\xa4ta.\n_START_SECTION_\n5\xe2\x80\x936 \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nBarnet st\xc3\xa4ller mer fr\xc3\xa5gor om s\xc3\xa5dant det vill ha svar p\xc3\xa5, inte p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dant det redan vet svaret p\xc3\xa5. Barnets ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d har \xc3\xa4ven \xc3\xb6kat till ca 2200 ord men \xc3\xb6kar nu inte lika snabbt som tidigare. Barnets spr\xc3\xa5kfl\xc3\xb6de \xc3\xa4r mer kontrollerat nu och har \xc3\xb6verg\xc3\xa5tt i ett mer vuxet spr\xc3\xa5k. Vid denna \xc3\xa5lder kan barnet \xc3\xa4ven f\xc3\xb6lja med i en ber\xc3\xa4ttelse, \xc3\xa5terber\xc3\xa4tta den och f\xc3\xb6rklara vad det h\xc3\xb6rt och sett.\n_START_SECTION_\nHur man utvecklar spr\xc3\xa5ket med hj\xc3\xa4lp av digitala verktyg\n_START_PARAGRAPH_\nBarns spr\xc3\xa5kutveckling b\xc3\xb6rjar redan i tidig \xc3\xa5lder, f\xc3\xb6rst joller som sedan blir till n\xc3\xa5got som inte g\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rst\xc3\xa5 f\xc3\xb6r att sedan s\xc3\xa4ga och d\xc3\xa4refter meningar. Hur barns spr\xc3\xa5kutveckling framskrider \xc3\xa4r individuellt och skiljer sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r fr\xc3\xa5n barn till barn. Barns spr\xc3\xa5k utvecklas hela tiden t.ex. vid matsituationer och speciellt p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rskolan d\xc3\xa4r barn tillbringar m\xc3\xa5nga timmar om dagen. N\xc3\xa4r barn som inte l\xc3\xa4rt sig prata riktigt \xc3\xa4nnu b\xc3\xb6rjar f\xc3\xb6rskolan tr\xc3\xa4ffar de andra barn som har utvecklat sitt spr\xc3\xa5k mer och kan d\xc3\xa5 l\xc3\xa4ra av dem. _NEWLINE_Pedagogerna p\xc3\xa5 f\xc3\xb6rskolan kan hj\xc3\xa4lpa barnen i deras fortsatta spr\xc3\xa5kutveckling med t.ex. ett st\xc3\xb6rre ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och l\xc3\xa4ra sig skriva. En ipad med appar som fokuserar p\xc3\xa5 barns spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r ett alternativ till arbetet med barns spr\xc3\xa5kutveckling, pedagogerna beh\xc3\xb6ver motivera ett barn f\xc3\xb6r att ta till vara barnets kunskaper. Barn intresserar sig f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5k samt reflekterar \xc3\xb6ver hur andra barn alternativt deras f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar pratar. Ipad med appar p\xc3\xa5 andra spr\xc3\xa5k alternativt svenska ord \xc3\xb6versatta till ett annat spr\xc3\xa5k intresserar barnen. (Lunneblad, J 2009) beskriver barn som intresserar sig f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5k, igenk\xc3\xa4nningsfaktorn \xc3\xa4r h\xc3\xb6g d\xc3\xa5 barn k\xc3\xa4nner en person som \xc3\xa4r flerspr\xc3\xa5kig.\n_START_SECTION_\nKooperativt/kollaborativt l\xc3\xa4rande\n_START_PARAGRAPH_\nStudier har genomf\xc3\xb6rts p\xc3\xa5 Stockholms universitet om kooperativt/kollaborativt l\xc3\xa4rande. De provade ett s\xc3\xa4tt som m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rskolor uppskattar, arbete i mindre grupper kring l\xc3\xa4rplattan. Barnen sitter i mindre grupper och l\xc3\xa4r sig hur appen fungerar. De kan b\xc3\xb6rja med att lyssna p\xc3\xa5 ljud och byta bild i appen med \xe2\x80\x9cMamma Mu\xe2\x80\x9d sagan. Sedan kan de ta kort p\xc3\xa5 vad de vill och s\xc3\xa4tta in dem i sagan. De apparna som anv\xc3\xa4nds \xc3\xa4r t.ex. \xe2\x80\x9cDrawing pad\xe2\x80\x9d, pusselappar, \xe2\x80\x9cPuppetPals\xe2\x80\x9d som ger m\xc3\xb6jlighet till att ta kort p\xc3\xa5 barnen och s\xc3\xa4tta in dem i olika bakgrunder. Detta s\xc3\xa4tt att arbeta bidrar till samtal i barngruppen f\xc3\xb6r att kommentera det som har gjorts. \xe2\x80\x9cKids games\xe2\x80\x9d handlar om att gissa ordet, sortera och best\xc3\xa4mma vad som ska bort, denna app anv\xc3\xa4nds i stora grupper f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5kutvecklingen._NEWLINE_Efter studien hittades de f\xc3\xb6rdelar inom spr\xc3\xa5kutveckling i det kooperativa/kollaborativa l\xc3\xa4randet. Det kooperativa/ kollaborativa l\xc3\xa4rande har specifika f\xc3\xb6rdelar exempelvis att den bidrar till att aktivera det individuella t\xc3\xa4nkandet, barnen utvecklade ett gemensamt spr\xc3\xa5k och p\xc3\xa5pekade att l\xc3\xa4rplattan \xc3\xa4r till f\xc3\xb6r att l\xc3\xa4ra, och perso\n_START_SECTION_\nUtveckling av spr\xc3\xa5klig f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga enligt studier fr\xc3\xa5n Stockholms universitet\n_START_PARAGRAPH_\nI en studie fr\xc3\xa5n Stockholms universitet visar det att n\xc3\xa4r det kommer till spr\xc3\xa5kutveckling fick de fram en bild som liknar det som besvarades kring de matematiska aktiviteterna som utv\xc3\xa4rderats, det finns inget som schemal\xc3\xa4ggs och om det skall likna n\xc3\xa5got schema sker detta genom samlingar. N\xc3\xa5gra lyfter fram att sm\xc3\xa5barn inte har n\xc3\xa5got spr\xc3\xa5k ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att beskriva och exemplifiera spr\xc3\xa5krelaterade aktiviteter. Dock \xc3\xa4r det tydligt fr\xc3\xa5n enk\xc3\xa4terna att ett flertal ur personalen anser att \xc3\xa4ven barnens spr\xc3\xa5kliga f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga har utvecklats med hj\xc3\xa4lp av l\xc3\xa4rplattornas appar. Man har bland annat angivit att man observerat barnen \xe2\x80\x9df\xc3\xa5tt begrepp och ord som inte brukar vara aktuella i de vardagliga samtalen\xe2\x80\x9d och att man arbetat med l\xc3\xa4sande, ber\xc3\xa4ttelser, drama, reflektion samt rim och ramsor p\xc3\xa5 olika spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\n0\xe2\x80\x936 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nKan skilja mellan alla spr\xc3\xa5kljud.\n_START_SECTION_\n6 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nSpr\xc3\xa5kspecifik perception av vokaler.\n_START_SECTION_\n8 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nUppt\xc3\xa4cker typiska betoningsm\xc3\xb6nster i ord.\n_START_SECTION_\n9 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4nner igen spr\xc3\xa5kspecifika ljudkombinationer.\n_START_SECTION_\n11 m\xc3\xa5nader\n_START_PARAGRAPH_\nNedg\xc3\xa5ng i uppfattning av konsonanter hos fr\xc3\xa4mmandespr\xc3\xa5k. \xc3\x96kning i uppfattning av konsonanter i f\xc3\xb6rstaspr\xc3\xa5ken.'