b'\n_START_ARTICLE_\nGulkindad kricka\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nGulkindad kricka \xc3\xa4r mellan 39 och 43 centimeter l\xc3\xa5ng och \xc3\xa4r d\xc3\xa4rmed lite st\xc3\xb6rre och l\xc3\xa5ngstj\xc3\xa4rtad \xc3\xa4n kricka. Hanen i praktdr\xc3\xa4kt \xc3\xa4r omissk\xc3\xa4nnlig med en mycket distink huvudteckning i gr\xc3\xb6nt, gult och svart och med sitt vita lodr\xc3\xa4ta band \xc3\xb6ver br\xc3\xb6stsidan och sina f\xc3\xb6rl\xc3\xa4ngda vingt\xc3\xa4ckare och helsvarta undergump. Ryggen och kroppsidan \xc3\xa4r gr\xc3\xa5 och buken ljus._NEWLINE_Honan och juvenila f\xc3\xa5glar har en liknande brunvattrad dr\xc3\xa4kt och en ljus rund fl\xc3\xa4ck vid n\xc3\xa4bbasen. Hos honan \xc3\xa4r den omg\xc3\xa4rdad av en m\xc3\xb6rk ring. De har ocks\xc3\xa5 ett m\xc3\xb6rkt tygelstreck bakom \xc3\xb6gat. _NEWLINE_B\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen har en svart och gr\xc3\xb6n vingspegel som framtill kantas av ett r\xc3\xb6dbrunt streck och baktill av ett brett vitt band. Detta ses b\xc3\xa4st i flykten. Undersidan av vingen \xc3\xa4r tref\xc3\xa4rgad; svart l\xc3\xa4ngst fram, vitt i mitten och gr\xc3\xa5tt baktill. _NEWLINE_Efter parningen n\xc3\xa4r hanen har ruggat sin praktdr\xc3\xa4kt och anlagt sin eklipsdr\xc3\xa4kt p\xc3\xa5minner han mer om honan.\n_START_SECTION_\nUtbredning och systematik\n_START_PARAGRAPH_\nGulkindad kricka h\xc3\xa4ckar i skogsregionen i \xc3\xb6stra Sibirien fr\xc3\xa5n Jenisejsb\xc3\xa4ckenet och \xc3\xb6sterut till Kamtjatka, i sj\xc3\xb6ar i ytterkanten av tundror och i tr\xc3\xa4skiga skogsomr\xc3\xa5den. Den \xc3\xa4r en flyttf\xc3\xa5gel som \xc3\xb6vervintrar i Japan, Korea och i norra och \xc3\xb6stra Kina i l\xc3\xa5gl\xc3\xa4nta sj\xc3\xb6ar och v\xc3\xa5tmarker. Vintrarna 1987 och 1988 \xc3\xb6vervintrade cirka 20.000 individer i Sydkorea och 1990 r\xc3\xa4knade man till 4249 individer som \xc3\xb6vervintrade p\xc3\xa5 sju olika lokaler i Kina.\n_START_SECTION_\nInplantering och f\xc3\xb6rrymda parkf\xc3\xa5glar\n_START_PARAGRAPH_\nDen p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas mycket s\xc3\xa4llan i Europa men eftersom den \xc3\xa4r en popul\xc3\xa4r f\xc3\xa5gel i parker s\xc3\xa5 f\xc3\xb6rekommer det att f\xc3\xb6rrymda exemplar observeras p\xc3\xa5 olika platser i Europa exempelvis i Norge, Sverige, Finland och Danmark. Arten har ocks\xc3\xa5 observerats i Storbritannien, Irland, Tyskland, Polen, Nederl\xc3\xa4nderna, Belgien, Frankrike, Schweiz, Spanien, Italien och Malta d\xc3\xa4r vissa anser att dessa fynd ska ses som spontant f\xc3\xb6rekommande medan andra \xc3\xa4r tveksamma till att n\xc3\xa5got fynd i Europa \xc3\xa4r spontant. Vid tv\xc3\xa5 tillf\xc3\xa4llen, i Danmark och Storbritannien, har dock analys av v\xc3\xa4teisotoper i f\xc3\xa5gelns fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt visat att gulkindad kricka med sibiriskt ursprung kan f\xc3\xb6rekomma naturligt i Europa.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nTidigare placerades den gulkindade krickan i det stora simandssl\xc3\xa4ktet Anas. Studier av molekul\xc3\xa4ra data och beteende  tyder dock p\xc3\xa5 att den inte har n\xc3\xa5gra n\xc3\xa4ra sl\xc3\xa4ktingar bland dagens \xc3\xa4nder och placeras numera oftast i ett eget sl\xc3\xa4kte, Sibirionetta. Birdlife Sveriges taxonomikommitt\xc3\xa9 beh\xc3\xa5ller dock fortfarande arten i Anas. Trots sitt svenska namn \xc3\xa4r arten n\xc3\xa4rmare sl\xc3\xa4kt med exempelvis \xc3\xa5rta och skedand \xc3\xa4n med kricka.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nTidigare kategoriserades gulkindad kricka som s\xc3\xa5rbar, fr\xc3\xa4mst p\xc3\xa5 grund av habitatf\xc3\xb6rst\xc3\xb6ring av dess vinterkvarter men \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 grund av jakt. Det finns dock indikationer p\xc3\xa5 att arten h\xc3\xa5ller p\xc3\xa5 att \xc3\xa5terh\xc3\xa4mta sig. Numera placerar internationella naturv\xc3\xa5rdsunionen IUCN arten i kategorin livskraftig.'