b'\n_START_ARTICLE_\nMariaberget\n_START_SECTION_\nNamnet\n_START_PARAGRAPH_\nNamnet kommer fr\xc3\xa5n Maria Magdalena f\xc3\xb6rsamling. H\xc3\xb6jden p\xc3\xa5 norra delen av S\xc3\xb6dermalm har varit bebodd sedan 1300-talet, kanske redan n\xc3\xa4r Stockholm grundlades p\xc3\xa5 1200-talet. Ursprungligen omfattade f\xc3\xb6rsamlingen hela S\xc3\xb6dermalm. Katarina f\xc3\xb6rsamling tillkom p\xc3\xa5 1600-talet, Sofia f\xc3\xb6rsamling i b\xc3\xb6rjan av 1900-talet och H\xc3\xb6galids f\xc3\xb6rsamling i mitten av 1920-talet._NEWLINE_I stadsplaner fr\xc3\xa5n 1880-talet reserverade man flera sv\xc3\xa5rtillg\xc3\xa4ngliga och obebyggda berg som parker och vid namnrevisionen 1885 fick kvarteren Kattfoten och B\xc3\xb6ssan namnet Mariaberget. Delen mellan Pustegr\xc3\xa4nd i \xc3\xb6ster och Blecktornsgr\xc3\xa4nd v\xc3\xa4ster kallas Mariaberget \xc3\xb6stra och \xc3\xa4r ett kulturreservat med ett stort antal byggnader vilka enligt Stadsmuseet i Stockholm har "synnerligen h\xc3\xb6ga kulturhistoriska v\xc3\xa4rden".\n_START_SECTION_\nMariabergets gator\n_START_PARAGRAPH_\nHuvudgatorna i ost-v\xc3\xa4striktning \xc3\xa4r Bastugatan, Tavastgatan, Pryssgr\xc3\xa4nd och Br\xc3\xa4nnkyrkagatan, i nord-sydriktning \xc3\xa4r det Bellmansgatan, Blecktornsgr\xc3\xa4nd, Timmermansgatan. Bland mindre gator m\xc3\xa4rks Ugglegr\xc3\xa4nd, Lilla Skinnarviksgr\xc3\xa4nd och Kattgr\xc3\xa4nd. V\xc3\xa4st om Mariaberget ansluter Skinnarviksberget och Skinnarviksparken och l\xc3\xa4ngst ut p\xc3\xa5 bergskanten mot norr kl\xc3\xa4nger promenadstr\xc3\xa5ket Monteliusv\xc3\xa4gen.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nniskor och verksamheter\n_START_PARAGRAPH_\nI omr\xc3\xa5det har det levt och verkat m\xc3\xa5nga k\xc3\xa4nda svenska konstn\xc3\xa4rer och f\xc3\xb6rfattare. H\xc3\xa4r kan n\xc3\xa4mnas skalden Carl Mikael Bellman som f\xc3\xb6ddes p\xc3\xa5 Bellmansgatan i huset nr. 24 p\xc3\xa5 d\xc3\xa5varande Bj\xc3\xb6rng\xc3\xa5rdsbrunnsgatan. I M\xc3\xa4larborgen samt p\xc3\xa5 Bastugatan nr 40 bodde fr\xc3\xa5n 1892 till sin d\xc3\xb6d 1915 konstn\xc3\xa4ren Eug\xc3\xa8ne Jansson, vars m\xc3\xa5leri under denna tid var en hyllning till Mariaberget och staden p\xc3\xa5 andra sidan Riddarfj\xc3\xa4rden. I h\xc3\xb6rnet Bastugatan / Bellmansgatan ligger det r\xc3\xb6da Laurinska huset med ett runt h\xc3\xb6rntorn. Huset byggdes 1891-1892 efter arkitekt Valfrid Karlsons ritningar och fick sitt namn efter konsthistorikern Carl Gustaf Laurin. Tornrummet i Bellmansgatan 8 byggdes som atelj\xc3\xa9 \xc3\xa5t m\xc3\xa5laren M\xc3\xa4rtha Tynell och l\xc3\xa4ngre ner p\xc3\xa5 samma gata bodde m\xc3\xa5laren Nils Kreuger. Tons\xc3\xa4ttaren Ture Rangstr\xc3\xb6m bodde och verkade i den efter honom uppkallade Rangstr\xc3\xb6mska g\xc3\xa5rden, Bastugatan 30B. Ivar Lo-Johansson bodde p\xc3\xa5 Bastugatan 21 och mittemot hade trubaduren Olle Adolphson sin bostad. Cederborgska villan p\xc3\xa5 nummer 20 har f\xc3\xa5tt sitt namn efter politikern Allan Cederborg._NEWLINE_I Mariabergets kvarter etablerade sig tidigt olika industriella verksamheter, bland annat flera f\xc3\xa4rgerier, n\xc3\xa5gra sockerbruk, tobaksfabriker och en stearinljusfabrik. Den senare grundades 1852 av  grosshandlaren Lars Mont\xc3\xa9n och var f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngaren till Barn\xc3\xa4ngens Tekniska Fabrik. I kvarteret Stenbocken hade mellan \xc3\xa5ren 1810 och 1900 Thomas Andreas Aspelin och efter honom Brinck, Hafstr\xc3\xb6m & Co sina tobaksfabriker. Vid Torkel Knutssonsgatan 9\xe2\x80\x9311 (i kvarteret Sp\xc3\xa4nnramen) m\xc3\xa4rks den \xc3\x96bergska g\xc3\xa5rden som tillh\xc3\xb6rde den \xc3\x96bergska kl\xc3\xa4desfabriken och representerar idag en av de st\xc3\xb6rre bevarade industribyggnaderna fr\xc3\xa5n 1700-talet p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm. I kvarteret Svalg\xc3\xa5ngen intill Hornsgatspuckeln finns sedan b\xc3\xb6rjan av 1970-talet Stiftelsen Konstn\xc3\xa4rshem som uppl\xc3\xa5ter kvarterets 55 l\xc3\xa4genheter till beh\xc3\xb6vande, \xc3\xa4ldre konstn\xc3\xa4rer.\n_START_SECTION_\nUpprustningen p\xc3\xa5 1970-talet\n_START_PARAGRAPH_\nFram till 1960-talet f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll omr\xc3\xa5det kraftigt och det fanns planer att riva stora delar av Mariabergets bebyggelse, allm\xc3\xa4nheten ville dock annorlunda och s\xc3\xa5 utf\xc3\xb6rde Stadsbyggnadskontoret och Stockholms stadsmuseum 1965 en inventering av omr\xc3\xa5det. D\xc3\xa4r \xe2\x80\x9d\xe2\x80\xa6 framtr\xc3\xa4dde inom \xc3\xb6stra delen av Mariaberget bilden av en p\xc3\xa5 malmarna unik stenhusbebyggelse fr\xc3\xa5n 1700-talet av synnerligen stort kulturhistoriskt och arkitektoniskt intresse\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d. Detta ledde 1969 till en \xe2\x80\x9dProgramutredning och restaureringsf\xc3\xb6rslag\xe2\x80\x9d av Mariaberget \xc3\xb6stra. De nedg\xc3\xa5ngna husen sanerades varsamt p\xc3\xa5 1970-talet och blev snabbt ett mycket omtyckt bostadsomr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nBilder\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96stra Mariabergets milj\xc3\xb6 d\xc3\xa5 och nu. D\xc3\xa5 fallf\xc3\xa4rdiga hus, idag efters\xc3\xb6kt bostadsomr\xc3\xa5de med "synnerligen h\xc3\xb6ga kulturhistoriska v\xc3\xa4rden".'