b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Sgambati\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Sgambati, f\xc3\xb6dd den 18 maj 1841 i Rom, d\xc3\xb6d d\xc3\xa4r den 14 december 1914, var en italiensk tons\xc3\xa4ttare, pianist och dirigent._NEWLINE_Sgambati upptr\xc3\xa4dde redan i goss\xc3\xa5ren som pianovirtuos, blev elev till Liszt och debuterade 1866 som komposit\xc3\xb6r och dirigent i Rom, d\xc3\xa4r han med f\xc3\xb6rk\xc3\xa4rlek introducerade tysk musik med verk av Beethoven, Schumann, Brahms, Liszt med flera. Han bildade tillsammans med Ettore Pinelli en kammarmusik- och 1874 en orkesterf\xc3\xb6rening, f\xc3\xb6retog utl\xc3\xa4ndska konsertresor som pianist och blev 1877 pianoprofessor vid Ceciliaakademien i Rom, d\xc3\xa4r han utvecklade en betydande l\xc3\xa4rarverksamhet f\xc3\xb6r elever fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga l\xc3\xa4nder (\xc3\xa4ven Sverige). Han blev ledamot av Franska institutet och 1912 av Musikaliska akademien i Stockholm. _NEWLINE_Eug\xc3\xa8ne Fahlstedt skriver i Nordisk familjebok: "Tillgifven den klassiska stilen och samtidigt starkt p\xc3\xa5verkad af nytyska skolan, var S. den, som i Italien bar den absoluta musikens fana h\xc3\xb6gt." Av hans kammarmusik kan n\xc3\xa4mnas hans tv\xc3\xa5 pianokvintetter och hans str\xc3\xa5kkvartett i Dess dur (introducerad i Stockholm 1890). Av orkestersaker m\xc3\xa4rks tv\xc3\xa5 symfonier samt Epitalamio sinfonico, Andante solenne och n\xc3\xa5gra uvertyrer. Han skrev vidare en pianokonsert (uppf\xc3\xb6rd i Stockholm 1889), Messa da requiem f\xc3\xb6r barytonsolo, k\xc3\xb6r och orkester (1897; Stockholm 1910), pianostycken (bland annat en svit i H moll), motetter och s\xc3\xa5ngromanser (Melodie liriche med flera).'