b'\n_START_ARTICLE_\nMarxism\n_START_PARAGRAPH_\nMarxism \xc3\xa4r en samh\xc3\xa4lls\xc3\xa5sk\xc3\xa5dning som bygger p\xc3\xa5 Friedrich Engels och Karl Marx teorier och \xc3\xa4r den grund p\xc3\xa5 vilken den ena grenen av socialismen, den d\xc3\xa4r bland annat socialdemokrati och kommunism ing\xc3\xa5r, vilar, den andra grenen grundar sig i anarkismen. Marxism betecknar dels en politisk ideologi, dels en samling mer eller mindre icke-normativa samh\xc3\xa4llsteorier.\n_START_SECTION_\nIdeologi\n_START_PARAGRAPH_\nMarxismen utg\xc3\xb6rs av en rad olika tankeriktningar som baserar sig p\xc3\xa5 Karl Marx verk, teorier och olika tolkningar av dessa. Som normativ ideologisk inriktning \xc3\xa4r marxismen en starkt egalit\xc3\xa4r ideologi, vars huvudm\xc3\xa5l \xc3\xa4r ett samh\xc3\xa4lle med klart j\xc3\xa4mnare f\xc3\xb6rdelning av ekonomiska tilldelningar och politiskt inflytande. Marxismen beskriver ett samtida samh\xc3\xa4lle med stora maktskillnader mellan grupper som ett resultat av skillnader i \xc3\xa4gande. Dessa grupper kallas klasser. Marxismens centrala problem \xc3\xa4r hur stora grupper av m\xc3\xa4nniskor som exploateras av mindre grupper som \xc3\xa4ger produktionsmedlen, kan frig\xc3\xb6ra sig fr\xc3\xa5n detta genom att gemensamt utveckla ett klassmedvetande och inf\xc3\xb6ra ett mer j\xc3\xa4mlikt samh\xc3\xa4lle: det klassl\xc3\xb6sa samh\xc3\xa4llet. Marxismen \xc3\xa4r en ideologi som i de flesta varianter f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kar l\xc3\xa5ngtg\xc3\xa5ende f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar av samh\xc3\xa4llet i mer j\xc3\xa4mlik riktning. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringarna g\xc3\xa4ller inte bara ekonomin utan \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 olika sociala plan, till exempel genom st\xc3\xa4rkta r\xc3\xa4ttigheter f\xc3\xb6r kvinnor eller f\xc3\xb6r minoriteter._NEWLINE_En typisk aspekt av normativ marxism \xc3\xa4r den starka betoningen av konkreta, sociala levnadsf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Marxister \xc3\xa4r intresserade av hur m\xc3\xa4nniskor faktiskt lever och hur konkreta f\xc3\xb6rb\xc3\xa4ttringar kan uppn\xc3\xa5s. De \xc3\xa4r mindre intresserade av utformningen av regler och politiska institutioner. Marxister betonar ist\xc3\xa4llet institutionernas resultat. R\xc3\xa4ttvisebegreppet handlar snarare om utkomst \xc3\xa4n om procedur. Det marxistiska frihetsbegreppet anv\xc3\xa4nder oftast inte ordet "frihet". Ist\xc3\xa4llet talar marxister om "frig\xc3\xb6relse".\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet marxianer som \xc3\xb6knamn p\xc3\xa5 anh\xc3\xa4ngare av Karl Marx teorier anv\xc3\xa4ndes redan p\xc3\xa5 1840-talet av Wilhelm Weitling. Likaledes som \xc3\xb6knamn anv\xc3\xa4ndes begreppet av Michail Bakunin om kretsen av t\xc3\xa4nkare kring Marx. Under 1870-talet b\xc3\xb6rjade dock en grupp franska socialister att sj\xc3\xa4lva kalla sig Marxister. Karl Marx sj\xc3\xa4lv, som inte st\xc3\xb6dde dessa grupperingar skall enligt Friedrich Engels i samband med detta sagt Jag \xc3\xa4r inte marxist._NEWLINE_Namnet levde dock vidare och omkring 1890 b\xc3\xb6rjade det etableras p\xc3\xa5 bredare front som en ben\xc3\xa4mning p\xc3\xa5 l\xc3\xa4ror kopplade till Marx och Engels l\xc3\xa4ror. Vid denna tid fungerade Friedrich Engels som uttolkare av Marx\' tankar och genom Anti-D\xc3\xbchring spred dem i vidare kretsar. Vid denna tid b\xc3\xb6rjade studiet av marxismen vinna insteg vid universiteten och det socialdemokratiska Erfurtprogrammet tog tydlig inspiration fr\xc3\xa5n Marx och Engels._NEWLINE_1898 publicerade Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Garrigue Masaryk "Jak Pracovat?" som blev mycket uppm\xc3\xa4rksammad. I den ifr\xc3\xa5gasattes om marxismen kunde ge svar p\xc3\xa5 alla fr\xc3\xa5gor i samtiden. I debatten som f\xc3\xb6ljdes kom begreppet "Marxismens kris" att myntas. Eduard Bernstein menade att marxismen m\xc3\xa5ste revideras f\xc3\xb6r att kunna ligga till grund f\xc3\xb6r en socialistisk politik. Medelklassen och tj\xc3\xa4nstemannagrupperna \xc3\xb6kade, samtidigt som de sociala skillnaderna mellan dessa minskade. Enligt Bernstein skulle denna utveckling leda till att kapitalismen urholkades och p\xc3\xa5 sikt skulle leda till framv\xc3\xa4xten av en socialistisk politik utan de omst\xc3\xb6rtningar Marx hade f\xc3\xb6rutsp\xc3\xa5tt. Konflikter mellan anh\xc3\xa4ngare till Bernstein och traditionella marxister kom att ge upphov till den s\xc3\xa5 kallade revisionismstriden, d\xc3\xa4r den ortodoxa och revolution\xc3\xa4ra uppfattningen f\xc3\xb6retr\xc3\xa4ddes av politiker som Karl Kautsky och August Bebel. \xc3\x84ven till Sverige, d\xc3\xa4r den tyska socialdemokratin l\xc3\xa4nge utgjort den fr\xc3\xa4msta impulsk\xc3\xa4lla spred sig schismen._NEWLINE_Skarpast blev konflikten inom det, d\xc3\xa5 underjordiska, ryska socialistpartiet. Vladimir Lenin s\xc3\xa5g d\xc3\xa4r de utvecklingstendenser som Bernstein beskrivit endast som avvikelser fr\xc3\xa5n den dominerande utvecklingslinjen med allt st\xc3\xb6rre klyftor mellan kapitalister och arbetare. F\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget innebar att marxismens tidigare internationella utveckling br\xc3\xb6ts d\xc3\xa5 de socialdemokratiska och socialistiska partierna i de olika l\xc3\xa4nderna sl\xc3\xb6t upp bakom regeringarnas krigspolitik. Det innebar ocks\xc3\xa5 en skarpare klyfta gentemot opponenterna mot kriget som Rosa Luxemburg, Karl Liebknecht och Vladimir Lenin._NEWLINE_Genom oktoberrevolutionen kom Lenins uppfattning, att arbetarklassen sj\xc3\xa4lva inte var f\xc3\xb6rm\xc3\xb6gen att genomf\xc3\xb6ra en revolution av samh\xc3\xa4llet, utan att det kr\xc3\xa4vdes en revolution\xc3\xa4r f\xc3\xb6rtrupp, ett "avantgarde" som utgjorde de styrande i samh\xc3\xa4llet. Dessa tankar kom att utg\xc3\xb6ra grunden till det som i Sovjetunionen efter Lenins d\xc3\xb6d kom att kallas marxism-leninism. \xc3\x84ven d\xc3\xa4r valdes dock vissa bitar bort av Josef Stalin, s\xc3\xa5som Friedrich Hegels stora betydelse f\xc3\xb6r Lenin. Vilket resulterade i det som gemene man nu k\xc3\xa4nner som \'\'kommunism\'\' n\xc3\xa4mligen Stalinism._NEWLINE_Vid sidan av marxism-leninismen utvecklades andra marxistiska \xc3\xa5sk\xc3\xa5dningar, bland annat Georg Luk\xc3\xa1cs som i "Geschichte und Klassenbewusstsein" (1923, svensk \xc3\xb6vers\xc3\xa4ttning "Historia och klassmedvetande") betonade just Hegels inflytande p\xc3\xa5 Marx. Inom Frankfurtskolan spelade Marx en betydelsefull roll men ur ett odogmatiskt perspektiv. Liksom de franska surrealisterna blandade man influenser fr\xc3\xa5n Marx med s\xc3\xa5dana fr\xc3\xa5n Sigmund Freud._NEWLINE_I Storbritannien v\xc3\xa4xte den av Marx inspirerade historiematerialismen fram, med t\xc3\xa4nkare som John Desmond Bernal, Christopher Hill, E.P. Thompson, Joseph Needham och Eric Hobsbawm._NEWLINE_En egensinnig och originell marxism utvecklades av Antonio Gramsci och fick fr\xc3\xa4mst inflytande under \xc3\xa5ren efter andra v\xc3\xa4rldskriget. \xc3\x85ren efter andra v\xc3\xa4rldskriget kom marxismen ytterligare att f\xc3\xb6rgrenas d\xc3\xa5 Mao Zedong grep Kina och d\xc3\xa4r utvecklade sin egen originella variant, maoismen. Under 1950- och 1960-tal d\xc3\xb6k det upp alltfler avvikande tolkningar av marxismen \xc3\xa4ven bland de olika kommunistiska staterna. N\xc3\xa4mnas kan \xc3\xa4ven Jean-Paul Sartres blandning av marxism och existentialism.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5nga politiska inriktningar\n_START_PARAGRAPH_\nMarxismen som politiskt samlingsbegrepp har pr\xc3\xa4glats av ovanligt m\xc3\xa5nga olika inriktningar. En anledning till det \xc3\xa4r Marx omfattande textproduktion. Marx ber\xc3\xb6r ett flertal skilda f\xc3\xa4lt; ekonomi, vetenskapsteori, politik, kulturskapande och ideologi. R\xc3\xb6relser som betonar endera kan l\xc3\xa4tt finna n\xc3\xa5got st\xc3\xb6d i en text av Marx. Ett annat sk\xc3\xa4l \xc3\xa4r att Marx texter ofta \xc3\xa4r m\xc3\xa5ngtydiga och sv\xc3\xa5rtolkade. Marx begrepp skiftar betydelse mellan olika texter och definieras s\xc3\xa4llan helt exakt. Ett tredje sk\xc3\xa4l \xc3\xa4r att marxistiska r\xc3\xb6relser dels \xc3\xa4r organiserade underifr\xc3\xa5n och dels har befunnit sig under stark press fr\xc3\xa5n de samh\xc3\xa4llen d\xc3\xa4r r\xc3\xb6relserna har verkat. N\xc3\xa5gra inriktningar \xc3\xa4r anarko-marxism, marxistisk feminism, austro-marxism och trotskism._NEWLINE_En f\xc3\xb6rsta viktig skiljelinje bland politiska r\xc3\xb6relser som inspirerats av Marx g\xc3\xa5r mellan de revolution\xc3\xa4ra och reformistiska grenarna. De f\xc3\xb6rra blev sedermera kommunister och f\xc3\xb6ljde den marxistiska analysen att ett socialistiskt samh\xc3\xa4lle endast kan skapas genom revolution. De senare blev socialdemokrater och menade att man ist\xc3\xa4llet genom reformer sakta kan g\xc3\xa5 mot ett socialistiskt samh\xc3\xa4lle, vilket stred mot de marxistiska teorierna om revolutionen._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 av den revolution\xc3\xa4ra marxismens mest k\xc3\xa4nda ideologer anses vara Rosa Luxemburg och Vladimir Lenin. B\xc3\xa4gges tankar har dock v\xc3\xa5llat debatt. Vissa f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r marxismen har h\xc3\xa4vdat att Lenins verk och teorier var en vidareutveckling av marxismen och kallade den f\xc3\xb6r leninism. Men allt fler marx-k\xc3\xa4nnare har p\xc3\xa5pekat att leninismen och marxismen skiljer sig \xc3\xa5t p\xc3\xa5 flera avg\xc3\xb6rande s\xc3\xa4tt. Vissa forskare  som John H. Kautsky har menat att leninismen inte kan ses som en socialistisk arbetar-ideologi anpassat f\xc3\xb6r ett industri-kapitalistiskt samh\xc3\xa4lle \xc3\xb6verhuvudtaget, utan att leninismen ist\xc3\xa4llet ska ses som en antiimperialistisk moderniseringsideologi som utgick ifr\xc3\xa5n ett efterblivet jordbrukssamh\xc3\xa4lle med en \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande bondebefolkning. Det som skilde Lenin fr\xc3\xa5n andra moderniserings-ideologer som Indiens Nehru eller Egyptens Nasser var den marxistiska spr\xc3\xa5kdr\xc3\xa4kt Lenin anv\xc3\xa4nde. Detta kan ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6rklara, menar Kautsky, att leninismen endast vunnit inflytande i icke-kapitalistiska samh\xc3\xa4llen i Syd.\n_START_SECTION_\nMarxism som akademisk teoribildning\n_START_PARAGRAPH_\nMarxism \xc3\xa4r en normativ politisk ideologi, men det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 ett namn f\xc3\xb6r en samling forskningsinriktningar inom en rad samh\xc3\xa4llsvetenskaper och humaniora. Denna akademiska marxism g\xc3\xb6r anspr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 att f\xc3\xb6rklara samh\xc3\xa4llet eller kulturen mer eller mindre med utg\xc3\xa5ngspunkt i begrepp som grundlagts av Marx eller hans efterf\xc3\xb6ljare. Det \xc3\xa4r vanligt att marxist-inspirerad samh\xc3\xa4llsteori betonar strukturer ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r agenter. Forskningsansatserna kan i sig vara egalit\xc3\xa4rt normativa, men beh\xc3\xb6ver inte vara det. Det \xc3\xa4r till exempel fullt m\xc3\xb6jligt att mena att samh\xc3\xa4llet verkligen \xc3\xa4r uppdelat i en marxistiskt funktionalistisk klassindelning, men samtidigt mena att detta f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande \xc3\xa4r n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndigt eller till och med \xc3\xb6nskv\xc3\xa4rt. M\xc3\xa5nga icke-marxistiska - vad marxister ofta kallar borgerliga - samh\xc3\xa4llsteorier har - senare och oberoende av Marxismen - utvecklat begrepp, teorier och f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar som n\xc3\xa4ra motsvarar vissa Marxistiska begrepp. Ett exempel p\xc3\xa5 det \xc3\xa4r teorin om kollektivt handlande._NEWLINE_Inom flera discipliner har den akademiska marxismen och dess efterf\xc3\xb6ljare haft stort inflytande, det g\xc3\xa4ller till exempel sociologi, historia, medie- och kommunikationsvetenskap, socialantropologi, litteraturvetenskap, internationella relationer och kulturstudier. En mycket inflytelserik skolbildning inom flera f\xc3\xa4lt \xc3\xa4r den s\xc3\xa5 kallande Frankfurtskolan. En akademisk teoribildning med begynnelse i Frankfurtskolan, och som f\xc3\xa5tt stor spridning, \xc3\xa4r kritisk teori. \xc3\x84ven samtida postmodernism och poststrukturalism har mer eller mindre tydliga idehistoriska kopplingar till Marxismen.'