b'\n_START_ARTICLE_\nSamfundet Sverige-Island\n_START_PARAGRAPH_\nSamfundet Sverige-Island var en ideell f\xc3\xb6rening som bildades 1930 och lades ner 2017. Samfundets syfte var att i Sverige sprida kunskap om och \xc3\xb6ka intresset f\xc3\xb6r Island.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nSamfundet Sverige-Island stiftades den 12 maj 1930 och fick s\xc3\xa4te i Stockholm. Den drivande kraften vid Samfundets tillkomst var redakt\xc3\xb6r Ejnar Fors Bergstr\xc3\xb6m. Bland stiftarna fanns professorn i nordiska spr\xc3\xa5k Elias Wess\xc3\xa9n och spr\xc3\xa5km\xc3\xa4nnen Gunnar Leijstr\xc3\xb6m och J\xc3\xb3n Magn\xc3\xbasson. Syftet var att \xc3\xb6ka kunskapen om och intresset f\xc3\xb6r Island samt att stimulera samarbete mellan Sverige och Island._NEWLINE_Ejnar Fors Bergstr\xc3\xb6m, son till David Bergstr\xc3\xb6m och ofta kallad Hosianna, hade som journalist rest till Island 1929 och rapporterat f\xc3\xb6r Svenska Dagbladet. Det var som en f\xc3\xb6rberedelse inf\xc3\xb6r svenskt deltagande p\xc3\xa5 alltingets tusen\xc3\xa5rsjubileum sommaren 1930. Artiklarna \xc3\xa5terkom i hans bok Island i st\xc3\xb6psleven. Han hade slagits av det intresse och den v\xc3\xa4lvilja f\xc3\xb6r Sverige som han m\xc3\xb6tt och bland svenskv\xc3\xa4nnerna fanns \xc3\x81sgeir \xc3\x81sgeirsson, som studerat i Sverige. Ejnar Fors Bergstr\xc3\xb6m fann riksdagsbeslutet att inf\xc3\xb6r alltingsjubileet s\xc3\xa4nda en svensk konsul till Island inte bara viktigt f\xc3\xb6r sillimporten utan fr\xc3\xa4mst f\xc3\xb6r kulturomr\xc3\xa5det. Detta intresserade honom s\xc3\xa4rskilt och han hade noterat bristen p\xc3\xa5 svenska b\xc3\xb6cker i det isl\xc3\xa4ndska nationalbiblioteket och medverkade till att ett modernt kulturbibliotek vid tusen\xc3\xa5rsjubileet \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades till Island som g\xc3\xa5va fr\xc3\xa5n den svenska staten._NEWLINE_Gunnar Leijstr\xc3\xb6m hade n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r tidigare arbetat som l\xc3\xa4rare i svenska p\xc3\xa5 en isl\xc3\xa4ndsk folkh\xc3\xb6gskola och var medf\xc3\xb6rfattare till en l\xc3\xa4robok i svenska. B\xc3\xa5de han och J\xc3\xb3n Magn\xc3\xbasson, lexikograf och radioman p\xc3\xa5 Island, stod tillsammans med Sven B. F. Jansson f\xc3\xb6r den f\xc3\xb6rsta isl\xc3\xa4ndsk-svenska ordboken som utkom 1943._NEWLINE_Redan det f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5ret fick Samfundet 200 medlemmar. F\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar om Island ordnades i Stockholm och i G\xc3\xb6teborg med f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare som komposit\xc3\xb6ren J\xc3\xb3n Leifs, lektor Ragnar Jirlow, fil. lic. Dag Str\xc3\xb6mb\xc3\xa4ck och professor J\xc3\xb3n Helgason. Samfundet vinnlade sig om att bilda ett isl\xc3\xa4ndskt bibliotek i Sverige eftersom de offentliga biblioteken var klent f\xc3\xb6rsedda med isl\xc3\xa4ndsk litteratur. En annan uppgift var att underl\xc3\xa4tta isl\xc3\xa4nningars studier i Sverige och verka f\xc3\xb6r att en isl\xc3\xa4nning skulle f\xc3\xa5 ett universitetslektorat f\xc3\xb6r undervisning om isl\xc3\xa4ndskt spr\xc3\xa5k och isl\xc3\xa4ndsk kultur.\n_START_SECTION_\nTredje \xc3\xa4ldsta bilaterala kulturf\xc3\xb6reningen i Norden\n_START_PARAGRAPH_\nInf\xc3\xb6r Nordiska r\xc3\xa5dets h\xc3\xb6stm\xc3\xb6te i Stockholm 2009 publicerade Gunnar Wetterberg en helsidesartikel i Dagens Nyheter om att tiden var mogen f\xc3\xb6r en nordisk union.  Det var ett gl\xc3\xa4djande initiativ som p\xc3\xa5minner om att bakom det formella nordiska samarbetet, b\xc3\xa5de inom Nordiska r\xc3\xa5det och mellan de olika ministrarna, Nordiska ministerr\xc3\xa5det, ligger m\xc3\xa5nga enskildas insatser._NEWLINE_Genomg\xc3\xa5ende finns fredstanken som grund i ideellt nordiskt samarbete i v\xc3\xa4nf\xc3\xb6reningar och kulturfonder. Under f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget n\xc3\xa4r fr\xc3\xa5gan om Islands sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet var laddad bildades 1916 Dansk-Islandsk Samfund efter n\xc3\xa5gra tidningsartiklar och debatt. Krafter inom f\xc3\xb6reningen verkade f\xc3\xb6r den gynnsamma unionen mellan de tv\xc3\xa5 sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga rikena 1918. \xc3\x96verenskommelsen kom till efter sv\xc3\xa5ra f\xc3\xb6rhandlingar och \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades i Reykjavik den 1 december 1918, sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighetsdagen. En av tvistefr\xc3\xa5gorna hade l\xc3\xb6sts genom att en bilateral, dansk-isl\xc3\xa4ndsk kulturfond bildades._NEWLINE_Det bilaterala samarbetet \xc3\xa4r speciellt f\xc3\xb6r Norden och h\xc3\xa5ller samman det nordiska p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som s\xc3\xa4llan framh\xc3\xa4vs. Nu finns fler \xc3\xa4n sexton ideella, \xc3\xb6msesidiga, nordiska kulturf\xc3\xb6reningar, \xc3\xa4ldst \xc3\xa4r det n\xc3\xa4mnda Dansk-Islandsk Samfund. D\xc3\xa4refter kommer Samfundet Sverige-Finland som 1924 bildades av den Finl\xc3\xa4ndska f\xc3\xb6reningen fr\xc3\xa5n 1919. Det var samma \xc3\xa5r som F\xc3\xb6reningen Norden samtidigt skapades i Danmark, Norge och Sverige. Den tredje \xc3\xa4ldsta \xc3\xa4r Samfundet Sverige-Island som gick in p\xc3\xa5 sitt 80:e \xc3\xa5r 2010.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar, dotterf\xc3\xb6rening och bokutgivning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85r 1933 \xc3\xa5r gav professor Sigur\xc3\xb0ur Nordal en serie f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sningar under rubriken Den isl\xc3\xa4ndska \xc3\xa4ttesagans utveckling p\xc3\xa5 Stockholms h\xc3\xb6gskola och f\xc3\xb6rel\xc3\xa4ste ocks\xc3\xa5 i G\xc3\xb6teborg, d\xc3\xa4r en systerf\xc3\xb6rening var verksam. Bibliotekarien Sigf\xc3\xbas Bl\xc3\xb6ndal talade om gammaldags skolliv b\xc3\xa5de i G\xc3\xb6teborg och Lund. D\xc3\xa4r hade Samfundets Sk\xc3\xa5nekrets just bildats.   Den arbetade efter samma inriktning som moderklubben i Stockholm med f\xc3\xb6redrag, evenemang. Bl.a. gjordes en resa till Island 1934. Samma \xc3\xa5r deltog ocks\xc3\xa5 ett tjugotal av Samfundets 250 medlemmar i en f\xc3\xa4rd till Island. En isl\xc3\xa4ndsk student fick studiest\xc3\xb6d._NEWLINE_F\xc3\xb6ljande vinter talade professor Magnus Olsen, Oslo, om Odin och i Lund ber\xc3\xa4ttade Viggo Zadig reseminnen och Hjalmar Lindroth f\xc3\xb6rel\xc3\xa4ste. Boken Island f\xc3\xb6r 100 \xc3\xa5r sedan, ett urval av litografier fr\xc3\xa5n Gaimards Islandsexpedition, gavs ut med inledning av Ejnar Fors Bergstr\xc3\xb6m._NEWLINE_Den f\xc3\xb6rste innehavaren av ett lektorat i svenska vid Islands universitet, 1936\xe2\x80\x9338, var Sven B. F. Jansson, senare riksantikvarie. Hans f\xc3\xb6redrag var s\xc3\xa5 popul\xc3\xa4ra att universitetet fick lokalproblem, n\xc3\xa4r skaror av \xc3\xa5h\xc3\xb6rare str\xc3\xb6mmade till. Han deltog i f\xc3\xb6rberedelserna f\xc3\xb6r den svenska veckan i Reykjavik 1936 som hade hundratals svenska deltagare.  Samma \xc3\xa5r \xc3\xa4gde den svensk-isl\xc3\xa4ndska expeditionen till Vatnaj\xc3\xb6kull rum. Dess svenske ledare var professor Hans W:son Ahlmann. Sigur\xc3\xb0ur \xc3\x9e\xc3\xb3rarinsson och Carl Mannerfelt fanns bland deltagarna. Unders\xc3\xb6kningen kom att bli ett exempel p\xc3\xa5 fruktbar gemensam forskning._NEWLINE_Den svenska generalkonsuln, Niels Jaenson, h\xc3\xb6ll 1937 ett f\xc3\xb6redrag i rundradion d\xc3\xa4r han ber\xc3\xa4ttade om den p\xc3\xa5 grund av fisket sv\xc3\xa4ngande isl\xc3\xa4ndska ekonomin, det \xc3\xb6kade handelsutbytet mellan l\xc3\xa4nderna och behovet av en svensk stipendiefond f\xc3\xb6r utbildning inom flera omr\xc3\xa5den. Samfundet gav ut f\xc3\xb6redraget, d\xc3\xa4r det ocks\xc3\xa5 uppges att ett tiotal isl\xc3\xa4nningar studerade i Sverige, fr\xc3\xa4mst vid Stockholms h\xc3\xb6gskola och Tekniska h\xc3\xb6gskolan. Han framh\xc3\xa5ller ocks\xc3\xa5 vikten av bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 Island f\xc3\xb6r det personliga m\xc3\xb6tet som ett led i utvecklingen av nordiskt samf\xc3\xb6rst\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nStudier i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nEjnar Fors Bergstr\xc3\xb6m hade verkat f\xc3\xb6r att isl\xc3\xa4nningar skulle utan individuell ompr\xc3\xb6vning kunna studera i Sverige och det gick igenom. En av dem som studerade i Stockholm och blev Samfundet trogen var Sigur\xc3\xb0ur \xc3\x9e\xc3\xb3rarinsson, Skallagrim kallad, knuten till institutionen f\xc3\xb6r geologi och geografi 1932\xe2\x80\x931944. Han deltog i expeditionen till Vatna-j\xc3\xb6kull 1936 och i den nordiska arkeologiska unders\xc3\xb6kningen p\xc3\xa5 Island 1939. Han ledde 1948 en ber\xc3\xb6md exkursion till Island med geografer fr\xc3\xa5n Stockholm och Uppsala och den f\xc3\xb6ljdes p\xc3\xa5 1960-talet av ett flertal nordiska exkursioner. Det finns anledning att n\xc3\xa4mna detta h\xc3\xa4r, eftersom Samfundet hade ett n\xc3\xa4ra samarbete med h\xc3\xb6gskolan under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r. Professor Hans Ahlmann var ordf\xc3\xb6rande i Samfundet 1943-1950._NEWLINE_Under andra v\xc3\xa4rldskriget fortsatte sammankomsterna. Hjalmar Alving, spr\xc3\xa5kman och pedagog, talade 1941 och vid flera tillf\xc3\xa4llen om den isl\xc3\xa4ndska \xc3\xa4ttesagan efter att ha \xc3\xb6versatt en rad sagor. J\xc3\xb3nas Haraldz talade om Det nya Island v\xc3\xa4xer upp och Hans Ahlmann och Sigur\xc3\xb0ur \xc3\x9e\xc3\xb3rarinsson h\xc3\xb6ll f\xc3\xb6redrag med titeln I Vatnaj\xc3\xb6kulls rike 1943\xe2\x80\x9344. Medlemsantalet var 110. Baldur Bjarnason talade om modern isl\xc3\xa4ndsk litteratur.\n_START_SECTION_\nBirkag\xc3\xa5rdens Islandscirkel 1946-1967\n_START_PARAGRAPH_\nEfter en nordisk studievecka p\xc3\xa5 Laugarvatn 1939 arrangerad av Viggbyholmskommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r nordiskt samarbete startades 1946 Birkag\xc3\xa5rdens Islandscirkel som var n\xc3\xa4ra lierad med Samfundet. Cirkeln verkade som ett upplysningsorgan med f\xc3\xb6redrag, eget bibliotek, spr\xc3\xa5klektioner och resor. Den f\xc3\xb6rste f\xc3\xb6rel\xc3\xa4saren var Sven B. F. Jansson. Ernst Stenberg var eldsj\xc3\xa4len i och ledare av Islandscirkeln och han eftertr\xc3\xa4ddes av Tom Ros\xc3\xa9n. Cirkeln fick disponera lokaler p\xc3\xa5 Birkag\xc3\xa5rdens folkh\xc3\xb6gskola._NEWLINE_Deltagarna i cirkeln sparade 10 kr i m\xc3\xa5naden till en f\xc3\xb6rsta resa till Island som gjordes 1950. D\xc3\xa5 for 55 deltagare med ett chartrat SAS-plan p\xc3\xa5 en 17-dagars-f\xc3\xa4rd. Gruppen var bland annat hembjuden till Halld\xc3\xb3r Kiljan Laxness och uppvaktade honom med s\xc3\xa5ng. P\xc3\xa5 \xc3\xa5terresan var lika m\xc3\xa5nga isl\xc3\xa4nningar med p\xc3\xa5 en nordisk rundresa. Utbytet var ett s\xc3\xa4tt att kringg\xc3\xa5 de besv\xc3\xa4rliga valutarestriktionerna som fanns f\xc3\xb6r att minska importen och balansera den isl\xc3\xa4ndska statsbudgeten._NEWLINE_Kontakterna 1950 ledde till att en k\xc3\xb6r, Kant\xc3\xb6tuk\xc3\xb3r Akureyrar, gjorde en resa i Sverige f\xc3\xb6r att representera Island i Nordisk s\xc3\xa5ngfest i Stockholm 13\xe2\x80\x9317 juni 1951 anordnad av Sveriges K\xc3\xb6rf\xc3\xb6rbund. S\xc3\xa5ngart\xc3\xa4vlingar och konserter h\xc3\xb6lls i Konserthuset, p\xc3\xa5 Skansen och p\xc3\xa5 Stadion. I t\xc3\xa4vlingsjuryn ingick P\xc3\xa1ll \xc3\x8ds\xc3\xb3lfsson. K\xc3\xb6ren hade bildats 1932 med komposit\xc3\xb6ren Bj\xc3\xb6rgvin Gu\xc3\xb0mundsson som ledare. \xc3\x81skell J\xc3\xb3nsson dirigerade ocks\xc3\xa5 och Fritz Weisshappel ackompanjerade p\xc3\xa5 piano.\n_START_SECTION_\nFler resor och bibliotek\n_START_PARAGRAPH_\nAndra Islandsresan gjordes 1955 och den tredje resan 1960 varade 11 dagar. B\xc3\xa5da g\xc3\xa5ngerna bes\xc3\xb6ktes Laxness p\xc3\xa5 Glj\xc3\xbafrasteinn. Efter Samfundets deltagande i festligheterna kring nobelpriset 1955 fanns det ett s\xc3\xa4rskilt f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande mellan f\xc3\xb6rfattaren och Samfundet._NEWLINE_Samfundet anordnade nya resor till Island 1986 och 1989 tillsammans med F\xc3\xb6reningen Norden och 1988 med H\xc3\xa4sselby-V\xc3\xa4llingby konstklubb._NEWLINE_Birkag\xc3\xa5rdens Islandscirkel byggde genom g\xc3\xa5vor upp ett ansenligt bibliotek och f\xc3\xb6r att komplettera detta ordnade Ernst Stenberg 1954 \xc3\xa5terigen ett konstlotteri med sex svenska och fyra isl\xc3\xa4ndska m\xc3\xa5lningar samt konstb\xc3\xb6cker. N\xc3\xa4r cirkeln upph\xc3\xb6rde 1967 delades biblioteket upp mellan Birkag\xc3\xa5rdens Folkh\xc3\xb6gskola, Stiftelsen H\xc3\xa4sselby \xe2\x80\x93 De nordiska huvudst\xc3\xa4dernas centrum f\xc3\xb6r kulturutbyte \xe2\x80\x93, och Universitetsfilialen i Link\xc3\xb6ping. Samfundets del i biblioteket f\xc3\xb6rvarades l\xc3\xa4nge p\xc3\xa5 vinden p\xc3\xa5 H\xc3\xa4sselby slott, Nordiskt kulturcentrum, och \xc3\xb6verl\xc3\xa4mnades 2003 till F\xc3\xb6reningen Nordens Folkh\xc3\xb6gskola Biskops-Arn\xc3\xb6. D\xc3\xa4r skall b\xc3\xb6ckerna bli s\xc3\xb6kbara p\xc3\xa5 Internet.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa5gra styrelsemedlemmar i Samfundet\n_START_PARAGRAPH_\nSamfundets styrelse bestod till 1948 fr\xc3\xa4mst av akademiker. D\xc3\xa4refter s\xc3\xb6kte man f\xc3\xa5 med personer fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4ringslivet. Sven Tunberg var ordf\xc3\xb6rande 1950\xe2\x80\x931955, konsul Seth Brink i Sal\xc3\xa9nrederierna 1955\xe2\x80\x931965, professor Gustaf Lindblad 1965\xe2\x80\x931968, professor Gunnar Hoppe 1968\xe2\x80\x931974. Genom hans stora kontaktn\xc3\xa4t kom m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6rel\xc3\xa4sare inom naturvetenskaperna. Museichefen Olov Isaksson var ordf\xc3\xb6rande 1975\xe2\x80\x931994. Han hade f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen deltagit i en arkeologisk unders\xc3\xb6kning p\xc3\xa5 Island 1966 och ofta \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt. Tillsammans med fotografen S\xc3\xb6ren Hallgren hade han gjort vandringsutst\xc3\xa4llningen Islandia som visades p\xc3\xa5 Historiska museet 1971 och gav samma \xc3\xa5r \xc3\xa4ven ut boken Is och eld. Ordf\xc3\xb6rande sedan 1994 \xc3\xa4r Nanna Hermansson, d\xc3\xa5 chef p\xc3\xa5 Stockholms stadsmuseum._NEWLINE_Bland Samfundets sekreterare m\xc3\xa4rks Gunnar Leijstr\xc3\xb6m, Sven B. F. Jansson och Bengt Loman och kommend\xc3\xb6rkapten Nils Unn\xc3\xa9rus som skattm\xc3\xa4stare 1958. Tage Hedstr\xc3\xb6m, VD i Islandsbolaget, som importerade sill, var verksam som sekreterare 1949 och senare som skattm\xc3\xa4stare fram till 1993. Han lade under flera \xc3\xa5r ner mycket arbete p\xc3\xa5 tidskriften Sverige-Island som sporadiskt gavs ut p\xc3\xa5 initiativ av chefredakt\xc3\xb6r Sigvard Malmberg. Skattm\xc3\xa4stare sedan 1993 \xc3\xa4r aktuarie Erik Elvers._NEWLINE_Sekreterareposten \xc3\xb6vertogs av intendent Birger Olsson 1968 och 1975\xe2\x80\x931999 innehades den av intendent Hans Blidberg. De var b\xc3\xa5da verksamma inom stiftelsen H\xc3\xa4sselby, som lades ner 2000. Sekreterare har d\xc3\xa4refter varit Lj\xc3\xbafa Elfwing, Rigmor S\xc3\xb6derberg, Ylva Hellerud och sedan 2004 Ingunn Franz\xc3\xa9n.\n_START_SECTION_\nLokaler\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb6rsta \xc3\xa5rsm\xc3\xb6tet h\xc3\xb6lls p\xc3\xa5 H\xc3\xb6gloftet p\xc3\xa5 Skansen, byggt just f\xc3\xb6r f\xc3\xb6reningsliv. F\xc3\xb6redrag och sammankomster h\xc3\xb6lls under m\xc3\xa5nga \xc3\xa5r i Geograficums lokaler i Gamla Observatoriet, d\xc3\xa4refter p\xc3\xa5 Historiska museet. Jakobs f\xc3\xb6rsamlingshem p\xc3\xa5 V\xc3\xa4stra Tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsgatan, Livrustkammaren, Stockholms stadsmuseum, F\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsbolaget Skandias och H\xc3\xb6gskolans lokaler har ocks\xc3\xa5 utnyttjats liksom den isl\xc3\xa4ndska ambassadens. Sedan 2000 har Norden i Fokus, Nordiska Ministerr\xc3\xa5dets f\xc3\xb6nster mot allm\xc3\xa4nheten, funnits \xc3\xb6ppet ocks\xc3\xa5 f\xc3\xb6r de nordiska f\xc3\xb6reningarna med nordiska tidningar och b\xc3\xb6cker p\xc3\xa5 Hantverkargatan 33. F\xc3\xb6nstret st\xc3\xa4ngdes, d\xc3\xa5 r\xc3\xa5det besl\xc3\xb6t att Norden i Fokus skulle \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t opinionsbildning och lokalen l\xc3\xa4mnades 2009. Det \xc3\xa4r sv\xc3\xa5rt f\xc3\xb6r Samfundet och de andra bilaterala v\xc3\xa4nf\xc3\xb6reningarna att inte ha en enda nordisk m\xc3\xb6tesplats i Stockholm.\n_START_SECTION_\nStipendier\n_START_PARAGRAPH_\nEn av Samfundets viktigaste uppgifter var att dela ut stipendier till och d\xc3\xa4rmed underl\xc3\xa4tta f\xc3\xb6r isl\xc3\xa4ndska studenter i Sverige. Islands charg\xc3\xa9 d\xc2\xb4affaires i Stockholm, Vilh. Finsen framh\xc3\xa4vde 1941, hur viktiga isl\xc3\xa4ndska studenter \xc3\xa4r f\xc3\xb6r kulturutbytet mellan l\xc3\xa4nderna, och han r\xc3\xa4knade med att de d\xc3\xa5 var 25\xe2\x80\x9330 stycken.   Tidigare ambassad\xc3\xb6ren Olof Kaijser kontaktade p\xc3\xa5 1980-talet n\xc3\xa4ringslivet f\xc3\xb6r en grund till stipendier som sporadiskt delats ut. Stiftelsen Svensk-isl\xc3\xa4ndska samarbetsfonden bildades 1994 som Sveriges g\xc3\xa5va till republikens 50-\xc3\xa5rsjubileum och d\xc3\xa4r kan resestipendier s\xc3\xb6kas.\n_START_SECTION_\nStiftelsen Barbro och Sune \xc3\x96rtendahls fond\n_START_PARAGRAPH_\nBland Samfundets Islandsv\xc3\xa4nner fanns makarna \xc3\x96rtendahl. Barbro L\xc3\xb6fgren hade h\xc3\xb6rt den gamle Hjalmar Alving ber\xc3\xa4tta om isl\xc3\xa4ndska sagor p\xc3\xa5 skolans l\xc3\xb6rdagstimmar. Som utbildad tecknare valde hon att fara till Island p\xc3\xa5 sin f\xc3\xb6rsta semester 1948. Samma v\xc3\xa5r m\xc3\xb6tte hon p\xc3\xa5 sillfrukost i Islandscirkeln sin blivande man, Sune, som d\xc3\xa5 arbetade i marinens intendentur. Han hade varit p\xc3\xa5 Island 1947 efter att ha m\xc3\xb6tt och hj\xc3\xa4lpt en isl\xc3\xa4ndsk f\xc3\xb6rfattare, som han tr\xc3\xa4ffade p\xc3\xa5 en cykeltur p\xc3\xa5 Gotland. Paret samlade p\xc3\xa5 Islandslitteratur och gjorde tv\xc3\xa5 resor till Island 1972 och 1981. Efter Sunes bortg\xc3\xa5ng sk\xc3\xa4nkte Barbro med Samfundets hj\xc3\xa4lp biblioteket till Nordens Folkh\xc3\xb6gskola Biskops-Arn\xc3\xb6 2002._NEWLINE_Barbro testamenterade en ansenlig summa till Samfundet och Stiftelsen Barbro och Sune \xc3\x96rtendahls fond bildades 2009. Syftet \xc3\xa4r att verka f\xc3\xb6r \xc3\xb6kade kunskaper om Island i Sverige genom utgivande av skrifter och utdelande av stipendier, de senare i f\xc3\xb6rsta hand till studerande som skrivit uppsatser med god anknytning till Island. Stiftelsen kunde st\xc3\xb6dja Sagakonferensen i Uppsala 2009 genom ett bidrag till tryckning av de m\xc3\xa5nga f\xc3\xb6redragen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6reningsliv\n_START_PARAGRAPH_\nSamfundet forts\xc3\xa4tter att anordna f\xc3\xb6redrag om isl\xc3\xa4ndsk kultur och natur, visning av isl\xc3\xa4ndska filmer, som den om K\xc3\xa1rahnj\xc3\xbakar, bes\xc3\xb6k p\xc3\xa5 utst\xc3\xa4llningar med anknytning till Island till exempel F\xc3\xa5ngstfolk \xe2\x80\x93 j\xc3\xa4garna i Utnor\xc3\xb0ur (2002), Sverige i tio skepnader av Hj\xc3\xb6rd\xc3\xads Augustsd\xc3\xb3ttir (2006) och Havsfiske, sex turer p\xc3\xa5 Nordatlanten (2008), den senare med ekonomiskt bidrag av Samfundet._NEWLINE_Andra evenemang har varit mottagningar vid bes\xc3\xb6k av president Vigd\xc3\xads Finnbogad\xc3\xb3ttir p\xc3\xa5 Sj\xc3\xb6historiska museet och Stockholms stadsmuseum. Med anledning av Islands 50 \xc3\xa5r som republik h\xc3\xb6lls en v\xc3\xa4lbes\xc3\xb6kt heldag i samarbete med H\xc3\xa4sselby slott 1994. \xc3\x9eorbj\xc3\xb6rn Broddason talade om Island och EU, Vigd\xc3\xads Grimsd\xc3\xb3ttir och Einar K\xc3\xa1rason som sitt f\xc3\xb6rfattarskap samt Borgth\xc3\xb3r K\xc3\xa6rnested om isl\xc3\xa4nningen i v\xc3\xa4rlden. I H\xc3\xa4sselby visades 1998 utst\xc3\xa4llningen Reykjav\xc3\xadk 100 \xc3\xa5r och d\xc3\xa5 h\xc3\xb6lls ocks\xc3\xa5 ett dagsprogram Reykjavik, kulturhuvudstad 2000, med musik och f\xc3\xb6redrag av kulturn\xc3\xa4mndens ordf\xc3\xb6rande Gu\xc3\xb0r\xc3\xban J\xc3\xb3nsd\xc3\xb3ttir och Samfundets. Till hundra\xc3\xa5rsminnet av Halld\xc3\xb3r Laxness 2002 genomf\xc3\xb6rdes i samverkan med flera andra ett program om f\xc3\xb6rfattaren p\xc3\xa5 Kulturhuset. Bl.a. visades en vandringsutst\xc3\xa4llning om Laxness och en isl\xc3\xa4ndsk film. Samfundet medverkade i Svensk kulturvecka i Reykjavik 2002 och 2008 vid ett heldagsseminarium \xe2\x80\x93 Fiskeripolitik i de nordiska l\xc3\xa4nderna p\xc3\xa5 Sj\xc3\xb6historiska museet._NEWLINE_Samfundet har vidare f\xc3\xb6rmedlat b\xc3\xb6cker till medlemmarna men intresset f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rm\xc3\xa5nsk\xc3\xb6p har minskat. En studiecirkel om Island h\xc3\xb6lls senast 2007. \xc3\x85rsm\xc3\xb6tet, den 1 december, och den efterf\xc3\xb6ljande festen inramades av tal, s\xc3\xa5ng och musik. Antalet medlemmar \xc3\xa4r omkring 120._NEWLINE_Under Samfundets 80 \xc3\xa5r har mycket f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrats och kontakterna mellan Sverige och Island har \xc3\xb6kat. De tidiga resen\xc3\xa4rerna kunde k\xc3\xa4nna sig f\xc3\xb6rsatta till sagatid samtidigt som de f\xc3\xb6rundrades av allt det moderna. M\xc3\xa5nga av Samfundets medlemmar har en g\xc3\xa5ng bes\xc3\xb6kt Island, aldrig gl\xc3\xb6mt det och \xc3\xb6nskat att f\xc3\xa5 veta mera om landets natur, kultur, folk och samh\xc3\xa4lle. Banden \xc3\xa4r starka mellan v\xc3\xa5ra l\xc3\xa4nder. Fr\xc3\xa5gan \xc3\xa4r dock hur Samfundet fram\xc3\xb6ver skall n\xc3\xa5 sin publik, n\xc3\xa4r utbudet av fritidssysslor \xc3\xa4r s\xc3\xa5 rikt som i Stockholm. Men en kv\xc3\xa4ll med en levande ber\xc3\xa4ttare som f\xc3\xb6rmedlar egen kunskap till en grupp med ett gemensamt intresse kan ge s\xc3\xa5 oerh\xc3\xb6rt mycket. Och Island lockar fortfarande._NEWLINE_Samfundet har haft ett m\xc3\xa5ng\xc3\xa5rigt och v\xc3\xa4rdefullt samarbete fr\xc3\xa4mst till \xe2\x80\x93 utan rangordning \xe2\x80\x93 Islands ambassad i Stockholm, Isl\xc3\xa4ndska f\xc3\xb6reningen, Isl\xc3\xa4ndska s\xc3\xa4llskapet, Svensk-isl\xc3\xa4ndska samarbetsfonden, Samfundet Sverige-Island i Lund och Malm\xc3\xb6, Samfundet Sverige-F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna, F\xc3\xb6reningen Sverige-Gr\xc3\xb6nland, F\xc3\xb6reningen Natur och Samh\xc3\xa4lle, F\xc3\xb6reningen Norden och Norden i Fokus.'