b'\n_START_ARTICLE_\nKontokort\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKort som betalningsmedel lanserades i USA p\xc3\xa5 1950-talet. Det f\xc3\xb6rsta kortet anses vara Diners Club, skapat av Frank McNamara 1956. I Sverige kom tidigt K\xc3\xb6pkort och senare Eurocard att dominera marknaden under 1960-talet. Kontokortet liknar i sin modell checken, men har genom sin utbyggda infrastruktur och den garanterade betalningen till s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget, kommit att sl\xc3\xa5 ut checken helt i Norden. I andra l\xc3\xa4nder, som exempelvis USA, \xc3\xa4r checken fortfarande ett vanligt betalningsmedel. _NEWLINE_Den f\xc3\xb6rsta uttagsautomaten kom 1967. I samband med att de svenska sparbankerna under 1970-talet b\xc3\xb6rjade erbjuda mer automatiserade tj\xc3\xa4nster, kom Minuten, som kunderna kunde komma \xc3\xa5t med hj\xc3\xa4lp av ett plastkort (Minuten-kort). Aff\xc3\xa4rsbankerna svarade med att starta ett eget samarbete, under namnet Bankomat. Varum\xc3\xa4rket Bankomat registrerades 1968._NEWLINE_ _NEWLINE_Bankomatkortet var i sin ursprungliga mening just ett bankkort, ett kort f\xc3\xb6r att komma \xc3\xa5t banktj\xc3\xa4nster. F\xc3\xb6r k\xc3\xb6p i butik fanns vid denna tid fr\xc3\xa4mst K\xc3\xb6pkort, men genom att kombinera kortens funktioner - ta ut pengar fr\xc3\xa5n sitt l\xc3\xb6nekonto och betala f\xc3\xb6r varorna i butiken - kom bankkorten att bli vad de \xc3\xa4r idag, n\xc3\xa4mligen debetkort.\n_START_SECTION_\nKortk\xc3\xb6p\n_START_PARAGRAPH_\nKortk\xc3\xb6p \xc3\xa4r ett k\xc3\xb6p som g\xc3\xb6rs, vid vilket kunden anv\xc3\xa4nder ett kontokort som betalningsmedel. Normalt kontrolleras kortet via datakommunikation med banken (s.k auktorisation). Om banken ger klartecken och s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget g\xc3\xb6r de kontroller som den inl\xc3\xb6senbanken kr\xc3\xa4ver, \xc3\xa4r s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget garanterad att f\xc3\xa5 betalt. Reglerna f\xc3\xb6r kontroller varierar mellan hur s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget tar emot kort, till exempel om det sker vid en bemannad kassa, i en bensinpump, en parkeringsautomat eller en sj\xc3\xa4lvutcheckning i butik._NEWLINE_F\xc3\xb6r att slutf\xc3\xb6ra k\xc3\xb6pet, m\xc3\xa5ste kortinnehavaren/kunden godk\xc3\xa4nna att kontot debiteras. Detta g\xc3\xb6r kunden genom att antingen sl\xc3\xa5 in sin PIN-kod (PIN-k\xc3\xb6p) eller, om kortutgivaren till\xc3\xa5ter det, skriva under ett kvitto (signaturk\xc3\xb6p). Vid signaturk\xc3\xb6p, har de svenska bankerna kommit \xc3\xb6verens om att om kortet \xc3\xa4r utgivet av en svensk bank, m\xc3\xa5ste kunden visa upp en legitimationshandling  om k\xc3\xb6pet \xc3\xb6verstiger 200 kronor._NEWLINE_ F\xc3\xb6r kort utgivna av utl\xc3\xa4ndska kortutgivare st\xc3\xa4lls normalt inte motsvarande krav, \xc3\xa4ven om m\xc3\xa5nga s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retag har samma rutin f\xc3\xb6r dessa. Ett inl\xc3\xb6senavtal kan dock vara utformat s\xc3\xa5 att s\xc3\xa4ljst\xc3\xa4llet ska kontrollera legitimation \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 l\xc3\xa4gre belopp._NEWLINE_Efter s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retagets st\xc3\xa4ngning t\xc3\xb6ms terminalen och transaktionerna (kortk\xc3\xb6p) genomf\xc3\xb6rs till kortinl\xc3\xb6saren. D\xc3\xa4refter skickad transfaktionsinfornationen  vidare till kortinnehavarens bank, varefter kunden debiteras. Debitering kan ske genom uttag p\xc3\xa5 konto (bankkort eller genom att samla k\xc3\xb6pen p\xc3\xa5 en faktura (betalkort och kreditkort).\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4kerhet\n_START_PARAGRAPH_\nKortterminaler eller uttagsautomater som anv\xc3\xa4nder magnetremsa \xc3\xb6ppnar f\xc3\xb6r m\xc3\xb6jligheten att denna blir kopierad. Om samtidigt den fyrsiffriga PIN-koden videofilmas eller p\xc3\xa5 annat s\xc3\xa4tt blir reproducerad, kan uttag ske fr\xc3\xa5n innehavarens konto utan n\xc3\xa5gon som helst kontroll._NEWLINE_F\xc3\xb6r kortterminaler som anv\xc3\xa4nder den inbyggda enchipsdatorn \xc3\xa4r det sv\xc3\xa5rare f\xc3\xb6r utomst\xc3\xa5ende att reproducera plastkortet. Dock kan en rel\xc3\xa4attack genomf\xc3\xb6ras d\xc3\xa4r en fejkad kortterminal s\xc3\xa4nder iv\xc3\xa4g den fyrsiffriga koden och ger tillg\xc3\xa5ng till enchipsdatorn p\xc3\xa5 kortet, och genomf\xc3\xb6r andra transaktioner \xc3\xa4n den kunden avsett. Chip ger dock rimlig s\xc3\xa4kerhet f\xc3\xb6r den t\xc3\xa4nkta applikationen med vardagliga betalningar f\xc3\xb6r konsumenter. Men detta visar ocks\xc3\xa5 p\xc3\xa5 att s\xc3\xa4kerheten \xc3\xa4r beroende av den fysiska apparaten d\xc3\xa4r koder sl\xc3\xa5s in och visuell \xc3\xa5terkoppling ges._NEWLINE_F\xc3\xb6r s\xc3\xa4kerhet p\xc3\xa5 en h\xc3\xb6g niv\xc3\xa5 kr\xc3\xa4vs att anv\xc3\xa4ndaren har egen knappsats, sk\xc3\xa4rm och dator som krypterar och autentiserar alla ing\xc3\xa5ende noder i transaktionen. Internetbanker kan delvis ses som ett s\xc3\xa5dant system om det inte vore f\xc3\xb6r svagheter i operativsystem, webbl\xc3\xa4sare, brandv\xc3\xa4gg, ofullst\xc3\xa4ndigt skydd av dom\xc3\xa4nautentisering (som SSL anv\xc3\xa4nder), och svag kryptering av den tr\xc3\xa5dl\xc3\xb6sa l\xc3\xa4nken via HSDPA (3G)._NEWLINE_2015 introducerades kontaktl\xc3\xb6sa kort d\xc3\xa4r kunderna endast blippar sina kort utan att beh\xc3\xb6va identifiera sig, godk\xc3\xa4nna beloppet, eller ange sin pin-kod vid k\xc3\xb6p p\xc3\xa5 upp till flera hundra kronor. Kontaktl\xc3\xb6sa kort anv\xc3\xa4nder NFC-teknik f\xc3\xb6r att \xc3\xb6verf\xc3\xb6ra informationen. Kortuppgifterna p\xc3\xa5 kontaktl\xc3\xb6sa kort \xc3\xa4r okrypterade vilket g\xc3\xb6r att en bedragare med en NFC-l\xc3\xa4sare kan stj\xc3\xa4la kortuppgifterna utan att betalkortet beh\xc3\xb6ver l\xc3\xa4mna offrets pl\xc3\xa5nbok. L\xc3\xa4savst\xc3\xa5ndet kan vara upp till 1 meter. Se \xc3\xa4ven Skimning.\n_START_SECTION_\nAvgifter\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget betalar en avgift till inl\xc3\xb6sande bank f\xc3\xb6r kortk\xc3\xb6pet, en avgift som varierar efter korttyp och f\xc3\xb6rhandlas mellan s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget och inl\xc3\xb6sande bank. S\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retagets r\xc3\xa4tt att ta ut en extraavgift best\xc3\xa4ms av avtalet med inl\xc3\xb6sande bank. Fram till 2006 fanns regler intagna i avtalen mellan s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget och inl\xc3\xb6sande bank om s\xc3\xa5 kallat prisdiskrimineringsf\xc3\xb6rbud, det vill s\xc3\xa4ga f\xc3\xb6rbud mot att ta ut en s\xc3\xa4rskild avgift f\xc3\xb6r kortbetalning. Efter lobbying fr\xc3\xa5n s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retagssidan har Mastercard tagit bort denna regel, medan Visa har den kvar. _NEWLINE_Sveriges Konsumentr\xc3\xa5d mots\xc3\xa4tter sig kontokortsavgift. Sven Estwall, d\xc3\xa5varande Nordenchef f\xc3\xb6r Visa Europe, menade i ett uttalande 2007 att det minskade fl\xc3\xb6det av kontanter \xc3\xa4r n\xc3\xa5got som gynnar b\xc3\xa5de s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retagen och konsumenterna och det \xc3\xb6kar dessutom s\xc3\xa4kerheten f\xc3\xb6r oss alla._NEWLINE_Svensk Handel har d\xc3\xa4remot tagit s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retagens parti och menat att de inte kan s\xc3\xa4lja ett tuggummi f\xc3\xb6r tre kronor och g\xc3\xa5 med f\xc3\xb6rlust om kunden betalar med kort._NEWLINE_Den 1 augusti 2010 inf\xc3\xb6rdes en lag  som inneb\xc3\xa4r f\xc3\xb6rbud f\xc3\xb6r s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget att debitera konsumenter f\xc3\xb6r kortavgifter n\xc3\xa4r betalkort anv\xc3\xa4nds. D\xc3\xa4remot kvarst\xc3\xa5r r\xc3\xa4tten f\xc3\xb6r inl\xc3\xb6senf\xc3\xb6retagen att ta ut en avgift av s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retaget. Detta har inneburit att vissa handlare inte accepterar kort som betalningsmedel f\xc3\xb6r mindre k\xc3\xb6pbelopp._NEWLINE_Att s\xc3\xa4ljf\xc3\xb6retag inte accepterar kortk\xc3\xb6p f\xc3\xb6r mindre belopp beror till stor del p\xc3\xa5 de kostnader de sj\xc3\xa4lva m\xc3\xa5ste betala. Det kan till exempel kosta 400 SEK/m\xc3\xa5nad + 0,75 SEK/transaktion f\xc3\xb6r hyra av sj\xc3\xa4lva kortterminalen. Sedan tillkommer kreditkortsf\xc3\xb6retagens avgifter p\xc3\xa5 4 SEK + 2\xc2\xa0% av beloppet. Samt bankens avgifter.\n_START_SECTION_\nUttagskort\n_START_PARAGRAPH_\nInnan konto- och betalkort slog igenom, var det vanligt med av banker utf\xc3\xa4rdade uttagskort. Handelsbanken slutade med s\xc3\xa5dana i 2006 och SEB och Swedbank 2009. Uttagskorten var gratis, men anv\xc3\xa4ndningen begr\xc3\xa4nsades till uttagsautomater.'