b'\n_START_ARTICLE_\nHavstrut\n_START_SECTION_\nUtseende och l\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nHavstruten \xc3\xa4r en stor, bredvingad och grov trut med tjock hals och mycket grov n\xc3\xa4bb. Hela f\xc3\xa5gelns l\xc3\xa4ngd \xc3\xa4r 61\xe2\x80\x9374 cm, vingspannet 144\xe2\x80\x93166 cm och den v\xc3\xa4ger ungef\xc3\xa4r 1800 gram. I flykten verkar den lugn med sina l\xc3\xa5ngsamma vingslag. Havstruten, precis som andra stora arter inom familjen, har fyra \xc3\xa5ldersklasser (se M\xc3\xa5sar och trutarnas ruggning). _NEWLINE_Den adulta f\xc3\xa5geln har svartaktig ovansida och helvit undersida, br\xc3\xb6st, huvud, stj\xc3\xa4rt och \xc3\xb6vergump. De svarta vingarna \xc3\xa4r inramade av en vit kant och den har en vit slant l\xc3\xa4ngst ut p\xc3\xa5 vingspetsen vilket g\xc3\xb6r att den f\xc3\xa5r stora vita fl\xc3\xa4ckar p\xc3\xa5 vingpennorna i sittande st\xc3\xa4llning. N\xc3\xa4bben \xc3\xa4r gul med en tydlig r\xc3\xb6d prick vid gonysvinkeln. Den har r\xc3\xb6d orbitalring och gul iris. I alla \xc3\xa5ldrar har den gr\xc3\xa5sk\xc3\xa4ra ben och tarsen \xc3\xa4r 74 mm eller l\xc3\xa4ngre. _NEWLINE_F\xc3\xa4rgen p\xc3\xa5 n\xc3\xa4bb, \xc3\xb6ga och orbitalring f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndras gradvis under perioden fram till att f\xc3\xa5geln anl\xc3\xa4gger adult dr\xc3\xa4kt under det fj\xc3\xa4rde levnads\xc3\xa5ret. I juvenil dr\xc3\xa4kt har den helsvart n\xc3\xa4bb och brun iris. Med tiden blir n\xc3\xa4bbroten ljusare och vid tredje vintern har den bara ett svart band framme p\xc3\xa5 n\xc3\xa4bben och en ljus n\xc3\xa4bbspets._NEWLINE_I juvenil dr\xc3\xa4kt \xc3\xa4r havstruten tydligt svart- och vitvattrad och inte gr\xc3\xa5daskig som gr\xc3\xa5truten. Den har ett fint svartvattrat vitt huvud, de yttre vingpennorna \xc3\xa4r m\xc3\xb6rka och dess vita \xc3\xb6vergump \xc3\xa4r svagt svartprickad och stj\xc3\xa4rten har ett smalt m\xc3\xb6rkt taggigt \xc3\xa4ndband. Under andra vintern har huvudet ljusnat och n\xc3\xa4bbroten har blivit ljusrosa och den har en ljus n\xc3\xa4bbspets. \xc3\x96vergumpen har mindre svarta prickar och ovansidan av vingarna \xc3\xa4r mer beigegr\xc3\xa5a. De f\xc3\xb6rsta m\xc3\xb6rka partierna anl\xc3\xa4ggs under andra sommaren d\xc3\xa5 ryggen blir svart. Detta syns sedan under tredje vintern d\xc3\xa5 f\xc3\xa5geln har m\xc3\xb6rknat rej\xc3\xa4lt i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med \xc3\xa5ret innan.\n_START_SECTION_\nUtbredning och taxonomi\n_START_PARAGRAPH_\nDess h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5den \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst kusterna kring Svalbard, Novaja Zemlja, Skandinavien, Estland, Lettland, Irland, Storbritanniens v\xc3\xa4stkust, Island, s\xc3\xb6dra Gr\xc3\xb6nland och utmed v\xc3\xa4stkusten av Kanada och USA. In i landet h\xc3\xa4ckar den vid vissa av de st\xc3\xb6rre sj\xc3\xb6arna i Sverige och Finland. Delar av best\xc3\xa5ndet \xc3\xa4r flyttf\xc3\xa5glar, fr\xc3\xa4mst populationer som h\xc3\xa4ckar i arktiska omr\xc3\xa5den som i Nordnorge, p\xc3\xa5 Svalbard, Island, i de nordligare h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5dena p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb6nland och p\xc3\xa5 norra Kanadas v\xc3\xa4stkust, men \xc3\xa4ven populationen som h\xc3\xa4ckar utefter norra \xc3\x96stersj\xc3\xb6ns kuster. Andra \xc3\xa4r stannf\xc3\xa5glar, eller flyttar bara kortare str\xc3\xa4ckor, som exempelvis populationerna utmed s\xc3\xb6dra \xc3\x96stersj\xc3\xb6n, p\xc3\xa5 Norges och Sveriges v\xc3\xa4stkust, i Danmark, Frankrikes nordv\xc3\xa4stkust, p\xc3\xa5 Irland, i Storbritannien, Gr\xc3\xb6nlands sydligare h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5den och utmed USA:s v\xc3\xa4stkust._NEWLINE_Under vintern \xc3\xa5terfinns havstruten ocks\xc3\xa5 i ute till havs i Nordsj\xc3\xb6n och Atlanten, utmed kusterna i Europa s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt s\xc3\xb6derut som Iberiska halv\xc3\xb6n, p\xc3\xa5 ungef\xc3\xa4r 50\xc2\xb0 nordlig bredd, och i Amerika, s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt s\xc3\xb6derut som V\xc3\xa4stindien._NEWLINE_H\xc3\xb6stflytten infaller mellan juli och november, med ett maximum i oktober till november. V\xc3\xa5rflytten tillbaka till h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5dena infaller i mars och april._NEWLINE_Trots att havstruten har ett utbredningsomr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 b\xc3\xa5da sidor om Atlanten finns det inga urskiljbara lokala populationer och v\xc3\xa4rldspopulationen delas inte upp i underarter utan den kategoriseras som monotypisk.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige h\xc3\xa4ckar den vid kusterna och h\xc3\xa5ller helst till p\xc3\xa5 de yttre holmarna och sk\xc3\xa4ren. Mera s\xc3\xa4llan p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffas den i det inre av landet, men h\xc3\xa4ckar vid de st\xc3\xb6rre sj\xc3\xb6arna. S\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge det finns \xc3\xb6ppet vatten \xc3\xb6vervintrar den i Sverige. Den \xc3\xa4r mindre talrik \xc3\xa4n b\xc3\xa5de fiskm\xc3\xa5s och gr\xc3\xa5trut.\n_START_SECTION_\nBiotop\n_START_PARAGRAPH_\nHavstruten \xc3\xa4r skygg och vaksam, och en enst\xc3\xb6ring i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med m\xc3\xa5nga andra arter inom sl\xc3\xa4ktet. Vanligast \xc3\xa4r att paret bygger sitt bo p\xc3\xa5 en klipp\xc3\xb6 i yttre havsbandet. Dock finns det kolonier med havstrut exempelvis utmed Sveriges v\xc3\xa4stkust och enstaka par h\xc3\xa4ckar \xc3\xa4ven lokalt i kustst\xc3\xa4der. Den h\xc3\xa4ckar ocks\xc3\xa5 i mindre antal vid st\xc3\xb6rre sj\xc3\xb6ar i inlandet. S\xc3\xa4llsynt h\xc3\xa4ckar den bland gr\xc3\xa5trutar. Havstruten \xc3\xa4r l\xc3\xa5ngt mindre ben\xc3\xa4gen \xc3\xa4n exempelvis gr\xc3\xa5truten att h\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 tak i kustst\xc3\xa4der, men enstaka par observeras i stadsmilj\xc3\xb6er d\xc3\xa4r det finns gott om h\xc3\xa4ckande gr\xc3\xa5trutar. Vintertid f\xc3\xb6rekommer den ute till havs och utefter kusterna.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nHavstruten lever i monogama parf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande. H\xc3\xa4ckningstiden p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas i b\xc3\xb6rjan av april till mitten av maj. Den placerar vanligtvis det omf\xc3\xa5ngsrika boet direkt p\xc3\xa5 marken, ofta i skydd av en klippa, i en spricka, eller mot ett tr\xc3\xa4d. Boet \xc3\xa4r v\xc3\xa4lbyggt och best\xc3\xa5r av r\xc3\xb6tter, t\xc3\xa5ng, gr\xc3\xa4stuvor med mera och fodras inuti med finare gr\xc3\xa4s. Honan l\xc3\xa4gger i genomsnitt 2-3 \xc3\xa4gg, men kullar med upp till fem har observerats. \xc3\x84ggen v\xc3\xa4ger i snitt v\xc3\xa4ger 117 gram per styck. Honan sk\xc3\xb6ter ruvningen sj\xc3\xa4lv medan hanen st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 vakt i n\xc3\xa4rheten och det tar cirka 26 till 28 dygn innan \xc3\xa4ggen kl\xc3\xa4cks. Ungarna, som den f\xc3\xb6rsta tiden matas i boet, blir flygga efter cirka 50 till 60 dygn. Ungarnas ben och n\xc3\xa4bb v\xc3\xa4xer snabbast under de f\xc3\xb6rsta veckorna efter kl\xc3\xa4ckning. I detta skede undviker de hotande faror genom att springa undan. Om en fara n\xc3\xa4rmar sig avger f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna ett varningsl\xc3\xa4te, som f\xc3\xa5r ungarna att springa och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ka g\xc3\xb6mma sig. B\xc3\xa5da f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna tar hand om ungarna som blir flygga efter cirka sju veckor. Den l\xc3\xa4gger bara en kull om \xc3\xa5ret. Havstruten h\xc3\xa4ckar f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen vid 4\xe2\x80\x935 \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nHavstruten \xc3\xa4r en opportunistisk f\xc3\xa5gel vad g\xc3\xa4ller f\xc3\xb6da och kan betecknas som all\xc3\xa4tare. Den lever fr\xc3\xa4mst av fisk, som den f\xc3\xa5ngar levande, men kan anpassa sin f\xc3\xb6da utifr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. Den f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker p\xc3\xa5 soptippar, tar f\xc3\xa5gelungar och \xc3\xa4gg, lever av as, avfall och kan d\xc3\xb6da f\xc3\xb6rsvagade sj\xc3\xb6f\xc3\xa5glar. Det f\xc3\xb6rekommer att den f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker p\xc3\xa5 \xc3\xa5krar, men den \xc3\xa4r mycket mer s\xc3\xa4llsynt i s\xc3\xa5dana milj\xc3\xb6er \xc3\xa4n exempelvis silltrut och gr\xc3\xa5trut.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nHavstruten har ett mycket stort utbredningsomr\xc3\xa5de och en stor global population. Trots att den globala utvecklingstrenden \xc3\xa4r oklar s\xc3\xa5 bed\xc3\xb6ms inte arten vara hotad utan kategoriseras av IUCN som livskraftig (LC). _NEWLINE_Den europeiska populationen uppskattas till 118\xc2\xa0000\xe2\x80\x93133\xc2\xa0000 par, vilket inneb\xc3\xa4r 237\xc2\xa0000\xe2\x80\x93266\xc2\xa0000 adulta individer. Den nordv\xc3\xa4stliga Atlantpopulationen uppskattas till 690\xc2\xa0000\xe2\x80\x93940\xc2\xa0000 adulta individer varf\xc3\xb6r den globala populationen uppskattningsvis best\xc3\xa5r av 500\xc2\xa0000\xe2\x80\x93999\xc2\xa0999 individer._NEWLINE_Den globala utvecklingstrenden \xc3\xa4r oklar - vissa populationer \xc3\xb6kar medan exempelvis den Europeiska minskar. Den nordamerikanska populationen har haft en stabil trend under de senaste 40\xc2\xa0\xc3\xa5ren.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nI Bohusl\xc3\xa4n har havstruten kallats svartbaken och hagall eller haugale, det vill s\xc3\xa4ga just "havs-trut".\n_START_SECTION_\nFolktro\n_START_PARAGRAPH_\nI norra Bohusl\xc3\xa4n sade man f\xc3\xb6rr "N\xc3\xa4r svartbaken kommer skrikande, flygande fr\xc3\xa5n landet, v\xc3\xa4ntar han ov\xc3\xa4der".'