b'\n_START_ARTICLE_\nSt\xc3\xb6rre hackspett\n_START_SECTION_\nUtseende, l\xc3\xa4te och f\xc3\xa4ltk\xc3\xa4nnetecken\n_START_PARAGRAPH_\nDen k\xc3\xa4nns igen p\xc3\xa5 de tv\xc3\xa5 avl\xc3\xa5nga vita skulderfl\xc3\xa4ckarna och den r\xc3\xb6da undergumpen. L\xc3\xa4ngden \xc3\xa4r 23\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm och vingspannet 34\xe2\x80\x9339\xc2\xa0cm. Den v\xc3\xa4ger ungef\xc3\xa4r 80\xc2\xa0gram. Fullvuxna hanar har svart hj\xc3\xa4ssa med en r\xc3\xb6d fl\xc3\xa4ck i nacken medan fullvuxna honor saknar r\xc3\xb6tt p\xc3\xa5 huvudet. Ungarna har r\xc3\xb6d hj\xc3\xa4ssa precis som mindre hackspett. St\xc3\xb6rre hackspett flyger i b\xc3\xa5gflykt, dvs i tydliga upp- och ned\xc3\xa5tg\xc3\xa5ende b\xc3\xa5gar.\n_START_SECTION_\nSystematik\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb6rre hackspettens n\xc3\xa4rmaste sl\xc3\xa4ktingar \xc3\xa4r balkanspett och flera asiatiska arter som himalayaspett, darjeelingspett, sindspett och vitvingad hackspett. N\xc3\xa4r balkanspettens utbredningsomr\xc3\xa5de expanderade i Europa hybridiserade den ganska ofta med st\xc3\xb6rre hackspett men idag \xc3\xa4r det mycket ovanligt. Tidigare trodde man att mellanspetten stod st\xc3\xb6rre hackspett n\xc3\xa4ra, men DNA-studier visar att de endast \xc3\xa4r avl\xc3\xa4gset sl\xc3\xa4kt.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb6rre hackspett f\xc3\xb6rekommer i Europa, norra Afrika och norra Asien och merparten av v\xc3\xa4rldspopulationen \xc3\xa4r stannf\xc3\xa5glar f\xc3\xb6rutom de som h\xc3\xa4ckar i den kallaste nordligaste delarna av utbredningsomr\xc3\xa5det. Den \xc3\xa4r regionalt utd\xc3\xb6d p\xc3\xa5 Irland och den har observerats vid ett f\xc3\xa5tal tillf\xc3\xa4llen p\xc3\xa5 Island och F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nDen lever fr\xc3\xa4mst i l\xc3\xb6v- och blandskog, ibland \xc3\xa4ven barrskog, fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5ne till Lappland. L\xc3\xa4ngst i norr \xc3\xa4r den mindre vanlig eller s\xc3\xa4llsynt.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nBoh\xc3\xa5let hackas ut i en l\xc3\xb6vtr\xc3\xa4dsstam, i s\xc3\xa5v\xc3\xa4l friska som murkna tr\xc3\xa4d av t.ex. asp, al, bj\xc3\xb6rk eller ek, mindre ofta i barrtr\xc3\xa4d. \xc3\x96vergivna boh\xc3\xa5l \xc3\xb6vertas g\xc3\xa4rna av stare eller vissa andra h\xc3\xa5lh\xc3\xa4ckare._NEWLINE_Den kan \xc3\xa4ven h\xc3\xa4cka i holk. I maj l\xc3\xa4ggs 5-7 \xc3\xa4gg som ruvas i 12-13 dygn. Ungarna blir flygf\xc3\xa4rdiga efter 20-25 dygn och de matas oftast en tid efter det att de har l\xc3\xa4mnat boet. F\xc3\xb6dan best\xc3\xa5r av skalbaggar, myror, bladl\xc3\xb6ss och andra insekter, samt b\xc3\xa4r som till exempel bl\xc3\xa5b\xc3\xa4r och lingon - vintertid fr\xc3\xa4mst fr\xc3\xb6n i gran- och tallkottar. St\xc3\xb6rre hackspett tar ibland \xc3\xa4ven f\xc3\xa5gelungar och \xc3\xa4gg. Vintertid upps\xc3\xb6ker den g\xc3\xa4rna f\xc3\xa5gelbord d\xc3\xa4r den fr\xc3\xa4mst \xc3\xa4ter talgbollar och jordn\xc3\xb6tter.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb6rre hackspett har f\xc3\xb6rr \xc3\xa4ven kallats f\xc3\xb6r storsp\xc3\xa4tt,, skogsknarr och hackspik. Dialektalt har den f\xc3\xb6rr i Kalmartrakten kallats f\xc3\xb6r rosenbjelke.'