b'\n_START_ARTICLE_\nGraues Kloster, Berlin\n_START_PARAGRAPH_\nGraues Kloster var ett kloster tillh\xc3\xb6rande Franciskanorden i Berlin, bel\xc3\xa4get i den medeltida stadsk\xc3\xa4rnan vid nuvarande Klosterstrasse strax s\xc3\xb6der om Alexanderplatz. Byggnaderna f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes under andra v\xc3\xa4rldskriget och av klostret \xc3\xa5terst\xc3\xa5r idag ruinen av klosterkyrkan.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb6rsta skriftliga bel\xc3\xa4ggen f\xc3\xb6r franciskanernas n\xc3\xa4rvaro i Berlin \xc3\xa4r enligt 1500-talskr\xc3\xb6nik\xc3\xb6ren Andreas Angelus fr\xc3\xa5n 1249, och rester av franciskanernas f\xc3\xb6rsta romanska kyrka har gr\xc3\xa4vts ut p\xc3\xa5 nuvarande Spandauer Strasse 49 i Nikolaiviertel. Namnet Graues Kloster syftade enligt Angelus p\xc3\xa5 de gr\xc3\xa5 munkk\xc3\xa5porna som franciskanerna bar. Ett ordenskapitel f\xc3\xb6r franciskanordens sachsiska ordensprovins h\xc3\xb6lls i Berlin 1252._NEWLINE_Markgrevarna Otto V och Albrekt III av Brandenburg sk\xc3\xa4nkte 1271 en tomt i Berlins utkant till klostret, bel\xc3\xa4gen i n\xc3\xa4rheten av det d\xc3\xa5varande markgrevliga residenset (Hohes Haus) och intill den medeltida stadsmuren vid Littenstrasse, vars rester fortfarande idag \xc3\xa4r synliga h\xc3\xa4r. 1290 erh\xc3\xb6ll klostret \xc3\xa4ven ett tegelbruk i g\xc3\xa5va av riddaren Jakob von Nybede och d\xc3\xa4rigenom kunde en ny klosterbyggnad p\xc3\xa5b\xc3\xb6rjas. Resterna av tegelbruket har senare hittats vid norra sidan av berget Kreuzberg. _NEWLINE_Klostrets munkar hade tiggarprivilegier i Berlin och n\xc3\xa4rliggande st\xc3\xa4der och gynnades genom donationer av markgrevarna och staden Berlins borgerskap. M\xc3\xa5nga inflytelserika Berlinbor begravdes i klostret. Ludvig Romaren, den f\xc3\xb6rste kurfursten av Brandenburg och son till kejsaren Ludvig IV, begravdes i klosterkyrkan 1365._NEWLINE_Klostret uppl\xc3\xb6stes efter reformationen i Brandenburg 1539 av kurfursten Joakim II av Brandenburg, och egendomarna drogs in vid sekulariseringen. Efter att den siste franciskanermunken avlidit 1571, grundades 1574 Gymnasium zum Grauen Kloster, Berlins \xc3\xa4ldsta skola, i klosterbyggnaderna. Vid skolan verkade bland andra Johann Cr\xc3\xbcger, Johann Gustav Droysen, Friedrich Schleiermacher och Friedrich Ludwig Jahn som l\xc3\xa4rare, och till skolans mest ber\xc3\xb6mda elever h\xc3\xb6r rikskanslern Otto von Bismarck, arkitekten Karl Friedrich Schinkel, fysiknobelpristagaren Hans Georg Dehmelt och filosofen Alexander Gottlieb Baumgarten._NEWLINE_Kyrkan g\xc3\xa4llde l\xc3\xa4nge som en av Berlins st\xc3\xb6rsta bevarade byggnader i tegelgotik. Under andra v\xc3\xa4rldskriget f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes klostret vid bombangreppen mot Berlin, och medan klosterkyrkan bevarades som ruin och minnesm\xc3\xa4rke \xc3\xb6ver kriget revs de \xc3\xb6vriga byggnadsresterna efter beslut av \xc3\x96stberlins myndigheter under 1960-talet. P\xc3\xa5 platsen f\xc3\xb6r klostret finns idag f\xc3\xb6rutom kyrkoruinen en park och en trafikled (Bundesstrasse 1, Grunerstrasse). Klosterskolan startade sedermera p\xc3\xa5 nytt i V\xc3\xa4stberlin och har sedan 1963 sina lokaler i stadsdelen Schmargendorf. I modern tid finns tv\xc3\xa5 franciskankloster p\xc3\xa5 andra platser i Berlin. 2013-2014 genomf\xc3\xb6rdes arkeologiska utgr\xc3\xa4vningar av klosteromr\xc3\xa5det.'