b'\n_START_ARTICLE_\nDalupproren\n_START_PARAGRAPH_\nDalupproren var de tre uppror som allmogen i Dalarna gjorde mot Gustav Vasa. Det f\xc3\xb6rsta dalupproret 1524-1525, det andra dalupproret 1527\xe2\x80\x931528, och det tredje dalupproret (Klockupproret) 1531\xe2\x80\x931533.\n_START_SECTION_\nBakgrund\n_START_PARAGRAPH_\nUnionskonungen Kristian II:s f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k att skapa en skandinavisk hegemoni i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n ledde till en konflikt med Hansan, som framf\xc3\xb6rallt drabbade Sveriges f\xc3\xb6rn\xc3\xa4msta exportvara, kopparen fr\xc3\xa5n Stora Kopparberget. Allmogen i Dalarna och borgarna i Stockholm tillh\xc3\xb6rde d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r de som f\xc3\xb6rst st\xc3\xb6dde Gustav Vasa n\xc3\xa4r han reste upprorsfanan. \xc3\x96kningen av kungamakten, l\xc3\xa5gkonjunkturen och inte minst reformationen och indragningen av kyrkans egendomar alienerade dock snart Dalaallmogen fr\xc3\xa5n konungen. Tre daluppror br\xc3\xb6ts ut som dock alla rann ut i sanden utan att n\xc3\xa5gra stridshandlingar skedde._NEWLINE_De tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6rsta upproren hade delvis som bakgrund Sture-sl\xc3\xa4ktens ambitioner att \xc3\xa5terta kronan fr\xc3\xa5n uppkomlingen Gustav Vasa.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rsta dalupproret 1524\xe2\x80\x931525\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6ga mer \xc3\xa4n ett \xc3\xa5r hade f\xc3\xb6rflutit efter Gustavs tronbestigning d\xc3\xa5 i Dalarna yppade sig missn\xc3\xb6je med hans regering. Det var naturligt att, efter de n\xc3\xa4rmast f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ende \xc3\xa5rtiondenas oro och s\xc3\xa4rskilt efter befrielsekrigets v\xc3\xa5ldsamma r\xc3\xb6relse, mycket skulle vara i olag, som f\xc3\xb6rst med tiden och allteftersom de nya f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena vann stadga kunde r\xc3\xa4ttas och b\xc3\xa4ttras. Dit h\xc3\xb6rde bland annat det h\xc3\xb6ga priset p\xc3\xa5 n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndighetsvaror, orsakat dels av bristen p\xc3\xa5 redbart mynt, dels av det s\xc3\xa4tt varp\xc3\xa5 de l\xc3\xbcbeckska k\xc3\xb6pm\xc3\xa4nnen begagnade det handelsmonopol som kungen av tvingande n\xc3\xb6d givit dem till l\xc3\xb6n f\xc3\xb6r deras hj\xc3\xa4lp vid Stockholms intagande 1523. Den oro dessa missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden framkallade bland dalkarlarna yttrade sig redan vid slutet av 1524 i klagom\xc3\xa5l till kungen; men f\xc3\xb6rst 1525 antog missn\xc3\xb6jet en farligare karakt\xc3\xa4r._NEWLINE_1523 hade Gustav Vasa tr\xc3\xa4ffat Laurentius Andre\xc3\xa6 och b\xc3\xb6rjat n\xc3\xa4rma sig den protestantiska l\xc3\xa4ran, och 1524 br\xc3\xb6t Sverige de officiella kontakterna med Rom. Troligtvis hade Gustav Vasa redan planer p\xc3\xa5 en \xc3\xb6verg\xc3\xa5ng till den lutherska l\xc3\xa4ran. Genom Laurentius Andre\xc3\xa6 l\xc3\xa4rde kungen k\xc3\xa4nna Olaus Petri och 1524 f\xc3\xb6rflyttades han till Stockholm, gjordes till sekreterare stadens r\xc3\xa5d och prost i Storkyrkan._NEWLINE_Dalkarlarna hade bearbetats av personer som i kung Gustav s\xc3\xa5g en v\xc3\xa4n av den lutherska reformationen, s\xc3\xa4rskilt av tv\xc3\xa5 bland den gamla kyrkans m\xc3\xa4n, Peder Jakobsson och Knut Mickelsson, vilka tillika av personliga sk\xc3\xa4l var kungens fiender. Den f\xc3\xb6rre, som f\xc3\xb6rut tj\xc3\xa4nat riksf\xc3\xb6rest\xc3\xa5ndaren Sten Sture den yngre, hade skrivit mot kungen f\xc3\xb6rgripliga brev och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r av denne 1523 avsatts fr\xc3\xa5n biskopsstolen i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, och den senare, som var domprost i samma stad, hade s\xc3\xa5som misst\xc3\xa4nkt f\xc3\xb6r delaktighet i dessa st\xc3\xa4mplingar f\xc3\xb6rlorat sitt \xc3\xa4mbete. I deras s\xc3\xa4llskap fanns \xc3\xa4ven en tredje man, Peder Grym, som tagit avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n Gustav Vasa._NEWLINE_B\xc3\xa5da upptr\xc3\xa4dde mot slutet av 1524 i Dalarna och vann st\xc3\xb6d i synnerhet i \xc3\xb6vre Dalarna. Gustav Vasa s\xc3\xa4nde i slutet av 1524 brev till Dalarna d\xc3\xa4r han varnade f\xc3\xb6r kontakter med Peder Jakobsson, och p\xc3\xa5bj\xc3\xb6d att hans \xc3\xa4rende skulle behandlas p\xc3\xa5 ett m\xc3\xb6te, dit ombud \xc3\xa4ven fr\xc3\xa5n Dalarna kallades. I januari 1524 f\xc3\xb6rnyades varningarna. Han skickade \xc3\xa4ven brev till Knut Mickelsson, d\xc3\xa4r han bad honom \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda till V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, d\xc3\xa4r kungen skulle lovade fr\xc3\xa4mja hans sak vid en r\xc3\xa4tteg\xc3\xa5ng. Fr\xc3\xa5n Dalarna hade redan under 1524 kommit klagom\xc3\xa5l. Priserna p\xc3\xa5 k\xc3\xb6pevaror har rusat i h\xc3\xb6jden och myntbristen sedan klippingarna lysts av var stor. Man klagade \xc3\xa4ven \xc3\xb6ver att rika storm\xc3\xa4n k\xc3\xb6pte upp all s\xc3\xa4d och s\xc3\xa5lde den dyrt i st\xc3\xa4derna med spannm\xc3\xa5lsbrist som f\xc3\xb6ljd. Man klagade \xc3\xa4ven de m\xc3\xa5nga utl\xc3\xa4nningar som Gustav Vasa tagit i sin tj\xc3\xa4nst. V\xc3\xa5ren 1525 h\xc3\xb6ll dalkarlarna ett m\xc3\xb6te i Stora Tuna socken och uppsatte d\xc3\xa4r ett brev, d\xc3\xa4r de klagade \xc3\xb6ver att kungen l\xc3\xa5tit f\xc3\xa4ngsla Kristina, Nils Sture och J\xc3\xb6ns Karlsson, och i st\xc3\xa4llet satt tyska och danska f\xc3\xb6re detta fiender till fogdar, att de ans\xc3\xa5g sig fria fr\xc3\xa5n sin tro och lydnad, om inte missf\xc3\xb6rh\xc3\xa5llandena r\xc3\xa4ttades. Dalkarlarna skall \xc3\xa4ven ha haft kontakt med S\xc3\xb8ren Norby, som skall ha haft kontakter med Kristina Nilsdotter, Sten Sture den yngres \xc3\xa4nka om ett gifterm\xc3\xa5l._NEWLINE_Brevet framl\xc3\xa4mnades till kungen vid det riksm\xc3\xb6te han anordnat i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s maj 1525. D\xc3\xa4r lyckades han dock f\xc3\xa5 alla n\xc3\xa4rvarande parter att lova honom tro och lydnad. Han begav sid d\xc3\xa4refter till Kalmar med storm intog Kalmar slott fr\xc3\xa5n Berend von Melen. Under tid hade Norbys krigst\xc3\xa5g i Sk\xc3\xa5ne blivit genom danska trupper tillintetgjort. Gustav Vasa hade tidigare skickat ett brev d\xc3\xa4r han i lugn ton f\xc3\xb6rklarade bakgrunden till sitt agerande, och f\xc3\xb6rklarade att om de ville \xc3\xb6verl\xc3\xa4mna Peder Jakobsson till honom och visa sig som trogna unders\xc3\xa5tar skulle han verka f\xc3\xb6r deras b\xc3\xa4sta. Sedan han \xc3\xa5terkommit till Stockholm fr\xc3\xa5n Kalmar \xc3\xa5kte han i oktober upp till Stora Tuna socken, d\xc3\xa4r han h\xc3\xb6ll ett m\xc3\xb6te med dalkarlarna. Oron var nu betydligt stillad. Vid m\xc3\xb6tet framgick det att det verkade vara i Mora socken som oron varit som st\xc3\xb6rst. Mora kyrkoherde m\xc3\xa4ster Jakob hade kallats till m\xc3\xb6tet men uteblivit, vilket av kungen togs som bevis f\xc3\xb6r att han h\xc3\xb6rde till f\xc3\xb6rr\xc3\xa4darnas parti. Moraborna v\xc3\xa4djade f\xc3\xb6rg\xc3\xa4ves efter att f\xc3\xa5 beh\xc3\xa5lla sin kyrkoherde, men kungen var obeveklig och denne tog tillf\xc3\xa4llet i akt att fly till Norge._NEWLINE_De \xc3\xb6vriga upprorsledarna hade d\xc3\xa5 redan (troligen redan i juni m\xc3\xa5nad) flytt till Norge, d\xc3\xa4r de fann skydd hos \xc3\xa4rkebiskop Olav Engelbrektsson i Trondheim och hos rikets st\xc3\xa5th\xc3\xa5llare, Vincents Lunge, vilka av olika sk\xc3\xa4l var kung Gustaf gramse. Gustafs framst\xc3\xa4llningar om flyktingarnas utl\xc3\xa4mnande underst\xc3\xb6ddes emellertid av kung Fredrik I av Danmark, och i juli 1526 s\xc3\xa4ndes \xc3\xa4ntligen M\xc3\xa4ster Knut till Sverige. Han st\xc3\xa4lldes i Stockholm till r\xc3\xa4tta inf\xc3\xb6r en domstol av andliga och v\xc3\xa4rldsliga personer och d\xc3\xb6mdes f\xc3\xb6r f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri. I september utl\xc3\xa4mnades \xc3\xa4ven Peder Sunnanv\xc3\xa4der. S\xc3\xa5v\xc3\xa4l han som hans medbroder f\xc3\xb6rdes i ett skymfligt t\xc3\xa5g genom Stockholms gator och h\xc3\xb6lls sedan b\xc3\xa5da i f\xc3\xa4ngelse, till dess Peder Sunnanv\xc3\xa4der i februari 1527 s\xc3\xa4ndes till Uppsala och st\xc3\xa4lldes inf\xc3\xb6r en domstol, vilken var sammansatt ungef\xc3\xa4r s\xc3\xa5 som den, av vilken M\xc3\xa4ster Knut blivit d\xc3\xb6md. De andliga ledam\xc3\xb6terna protesterade visserligen mot domstolens befogenhet, men de v\xc3\xa4rldsliga d\xc3\xb6mde den anklagade till stegel och hjul. Domen verkst\xc3\xa4lldes genast. Ett par dagar d\xc3\xa4refter undergick M\xc3\xa4ster Knut samma \xc3\xb6de i Stockholm.\n_START_SECTION_\nAndra dalupproret 1527\xe2\x80\x931528\n_START_PARAGRAPH_\nStraffet hade inte hunnit drabba det s\xc3\xa5 kallade f\xc3\xb6rsta dalupprorets ledare, innan f\xc3\xb6rebuden till det andra framtr\xc3\xa4dde. Bristen p\xc3\xa5 livsf\xc3\xb6rn\xc3\xb6denheter fortfor, kung Gustafs allt tydligare framtr\xc3\xa4dande ben\xc3\xa4genhet f\xc3\xb6r en kyrklig reformation stred i mycket mot allmogens \xc3\xa5sk\xc3\xa5dningss\xc3\xa4tt, och en skatt till g\xc3\xa4ldande av l\xc3\xbcbeckarnas fordringar fr\xc3\xa5n befrielsekriget v\xc3\xa4ckte missn\xc3\xb6je. _NEWLINE_I januari 1527 f\xc3\xb6rebr\xc3\xa5r kungen dalkarlarna de \xe2\x80\x9dh\xc3\xa5rda och tredska svar\xe2\x80\x9d de givit p\xc3\xa5 hans beg\xc3\xa4ran om skatten, och vid samma tid b\xc3\xb6rjade de bearbetas av Daljunkern, som av allt att d\xc3\xb6ma var Sten Stures 15-\xc3\xa5riga son Nils Stensson Sture. Socknarna Leksand, Mora och Orsa ansl\xc3\xb6t sig till daljunkern, men inte Hedemora, Husby och Skedvi, och till dem sl\xc3\xb6t sig snart \xc3\xa4ven Tuna, Gagnef och R\xc3\xa4ttvik, vilka i b\xc3\xb6rjan sagt sig vilja vara neutrala. Upproret bestod egentligen i fejd mellan de olika socknarna, varvid bergsmannen M\xc3\xa5ns Nilsson i Aspeboda och Anders Persson p\xc3\xa5 Rankhyttan var det kungliga partiets fr\xc3\xa4msta ledare. _NEWLINE_Kungen var outtr\xc3\xb6ttlig att genom skrivelser s\xc3\xb6ka inverka p\xc3\xa5 de upproriska, och vid Eriksm\xc3\xa4ssan i Uppsala 1527 h\xc3\xb6ll han ett m\xc3\xb6te med utskickade fr\xc3\xa5n Dalarna och besvarade deras klagom\xc3\xa5l. Kort d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 f\xc3\xb6rm\xc3\xa5dde han Stockholms borgerskap och uppl\xc3\xa4nningarna att genom en beskickning g\xc3\xb6ra dalkarlarna f\xc3\xb6rest\xc3\xa4llningar._NEWLINE_Daljunkern s\xc3\xa5g snart sina m\xc3\xb6jligheter till framg\xc3\xa5ng som sm\xc3\xa5, och redan samma \xc3\xa5r begav han sig via J\xc3\xa4mtland \xc3\xa5ter in i Norge. D\xc3\xa4rifr\xc3\xa5n s\xc3\xa4nde han i januari 1528 ett brev till dalkarlarna d\xc3\xa4r han uppmanade dem till uppror, dock utan framg\xc3\xa5ng.\n_START_SECTION_\nUppl\xc3\xb6sning och efterr\xc3\xa4kningar\n_START_PARAGRAPH_\nDalkarlarna skickade ombud till kungen i samband med hans kr\xc3\xb6ning i Uppsala 28 januari 1528. Till det yttre var relationen till dem vid den h\xc3\xa4r tiden god, men Gustav Vasa h\xc3\xb6ll \xc3\xb6gonen p\xc3\xa5 dem och planerade troligen redan en straffexpedition. Femtondag jul s\xc3\xa4nde han fogdar med uppmaning att efterspana upprorsm\xc3\xa4n. Fr\xc3\xa5n riksdagen i V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, dit han 15 februari kallat riksr\xc3\xa5den och de fr\xc3\xa4msta ur adeln skrev han skrivelser till dalkarlarna d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rklarade sig ha f\xc3\xb6r avsikt att rycka upp till Norska gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r att efterspana om n\xc3\xa5gra upprorsm\xc3\xa4n \xc3\xa5terv\xc3\xa4nt fr\xc3\xa5n Norge. Samtidigt kallade han till ett landsting i Stora Tuna socken p\xc3\xa5 askonsdagen. I februari drog han i spetsen f\xc3\xb6r 14.000 man upp till Stora Tuna, d\xc3\xa4r allmogen f\xc3\xb6rsamlats p\xc3\xa5 sl\xc3\xa4tten runt Stora Tuna kyrka. Folket omringades och n\xc3\xa5gra kanoner placerades med mynningen mot folkhavet. Kungen sj\xc3\xa4lv satt till h\xc3\xa4st i rustningen, medan r\xc3\xa5dm\xc3\xa4nnen som ledde underhandlingarna med b\xc3\xb6nderna satt framf\xc3\xb6r honom n\xc3\xa5got \xc3\xa5t sidan._NEWLINE_F\xc3\xb6rst uppl\xc3\xa4stes en skrivelse, d\xc3\xa4r allmogen klandrades f\xc3\xb6r sitt agerande under de senaste \xc3\xa5ren, det tydliggjordes att de inte hade r\xc3\xa4ttighet att best\xc3\xa4mma vem som skulle vara kung och om de f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte sig p\xc3\xa5 det skulle de straffas som fiender till riket. M\xc3\xa5ns Bryntesson h\xc3\xb6ll \xc3\xa4ven ett tal d\xc3\xa4r han klandrade dem f\xc3\xb6r att ha brutit sin tro mot kungen och framh\xc3\xb6ll det t\xc3\xa5lamod kungen visat mot dem. Dalkarlarna tackade kungen f\xc3\xb6r den n\xc3\xa5d han visat mot dem, men menade sig inte ha beg\xc3\xa5tt n\xc3\xa5got brott eller genomf\xc3\xb6rt n\xc3\xa5got uppror. M\xc3\xa5ns Bryntesson klargjorde d\xc3\xa5 att om b\xc3\xb6nderna sj\xc3\xa4lva inte utl\xc3\xa4mnade alla som st\xc3\xb6tt Daljunkern skulle alla b\xc3\xb6nder p\xc3\xa5 platsen avr\xc3\xa4ttas. Dalkarlarna valde d\xc3\xa5 att sj\xc3\xa4lva utl\xc3\xa4mna personer som deltagit i upproret. Dessa d\xc3\xb6mdes omedelbart av lagm\xc3\xa4nnen och riksr\xc3\xa5den till d\xc3\xb6den och b\xc3\xb6rjade avr\xc3\xa4ttas._NEWLINE_Vartefter allt fler b\xc3\xb6nder avr\xc3\xa4ttades b\xc3\xb6rjade de kvarvarande be om n\xc3\xa5d. Kungen var till en b\xc3\xb6rjan ober\xc3\xb6rd av deras b\xc3\xb6ner, men n\xc3\xa4r han ans\xc3\xa5g demonstrationen f\xc3\xa5tt avsedd verkan l\xc3\xa4t han de \xc3\xb6vriga f\xc3\xa5 n\xc3\xa5d. Han drog d\xc3\xa4refter till H\xc3\xa4lsingland, som man d\xc3\xa4r befunnit sig i brevkontakt med dalkarlarna. \xc3\x84ven h\xc3\xa4r omringades allmogen och tvingades till underkastelse, men han n\xc3\xb6jde sig med att arrestera n\xc3\xa5gra av huvudm\xc3\xa4nnen. D\xc3\xa4refter begav han sig till G\xc3\xa4strikland f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ven h\xc3\xa5lla landsting med allmogen d\xc3\xa4r. Under tiden som Gustav Vasa befann sig i G\xc3\xa4strikland greps en av huvudm\xc3\xa4nnen f\xc3\xb6r upproret, Peder Grym, i H\xc3\xa4lsingland. Man fann hos honom flera brev med upplysningar om upprorsm\xc3\xa4nnens st\xc3\xb6d i Norge. _NEWLINE_Peder Grym f\xc3\xb6rdes till Stockholm, d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6rh\xc3\xb6rdes 18 och 20 april och bek\xc3\xa4nde planen att med dalkarlarnas hj\xc3\xa4lp ins\xc3\xa4tta Nils Sture p\xc3\xa5 tronen. Om dalkarlarnas uppror misslyckades skulle man i st\xc3\xa4llet anskaffa skepp och sj\xc3\xb6v\xc3\xa4gen fr\xc3\xa5n Norge anfalla \xc3\x96land och Kalmar. F\xc3\xb6r sin hj\xc3\xa4lp fr\xc3\xa5n Norge hade Nils Sture lovat att Viken skulle tillfalla landet, d\xc3\xa5 han blev kung. Han avr\xc3\xa4ttades och kroppen sattes upp p\xc3\xa5 stegel.\n_START_SECTION_\nTredje dalupproret (Klockupproret) 1531\xe2\x80\x931533\n_START_PARAGRAPH_\nLiksom p\xc3\xa5budet om skatten till l\xc3\xbcbeckska g\xc3\xa4ldens betalning sannolikt n\xc3\xa4rmast bragte missn\xc3\xb6jet i Dalarna till utbrott 1527 var det beslut om klockskatten som f\xc3\xb6r samma \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l fattades vid herredagar i \xc3\x96rebro och Uppsala 1531 den huvudsakliga anledningen till det tredje dalupproret under Gustaf I:s tid. De kungliga s\xc3\xa4ndebuden erh\xc3\xb6ll visserligen vid landstinget i Tuna (februari) l\xc3\xb6fte om en klocka fr\xc3\xa5n varje sockenkyrka; men n\xc3\xa4r klockorna skulle h\xc3\xa4mtas, var st\xc3\xa4mningen f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrad. Leksandsb\xc3\xb6nderna misshandlade kungens utskickade, och s\xc3\xa5v\xc3\xa4l de som inbyggarna i \xc3\x85l och Gagnef nekade att utl\xc3\xa4mna sina klockor. Tunab\xc3\xb6nderna tog sin tillbaka, och Kopparbergsm\xc3\xa4nnen st\xc3\xa4llde sig p\xc3\xa5 de uppstudsigas sida. Bland de fr\xc3\xa4msta anstiftarna av oron var nu Gustafs forna v\xc3\xa4nner M\xc3\xa5ns Nilsson i Aspeboda och Anders Persson p\xc3\xa5 Rankhyttan samt Nils i S\xc3\xb6derby fr\xc3\xa5n \xc3\x85l. I st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att h\xc3\xb6rsamma kallelsen att s\xc3\xa4nda ombud till den ovan omtalade herredagen i Uppsala (maj) uts\xc3\xa4nde dalkarlarna kallelse till en riksdag i Arboga. Detta tilltag ledde emellertid inte till n\xc3\xa5gon p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljd, och dalam\xc3\xa4nnen blev nu en tid, till sin egen stora f\xc3\xb6rv\xc3\xa5ning, l\xc3\xa4mnade \xc3\xa5t sig sj\xc3\xa4lva. De visste inte r\xc3\xa4tt vad de skulle f\xc3\xb6retaga och fann slutligen sk\xc3\xa4l att "ge sig till frids". I augusti 1531 erbj\xc3\xb6d de sig att betala 2000 mark f\xc3\xb6r sina klockor, vilket anbud mottogs av kungen, som p\xc3\xa5 samma g\xc3\xa5ng \xc3\xa5tergav dem sin n\xc3\xa5d. D\xc3\xa4rmed trodde dalkarlarna saken vara slut; men de skulle finna, att de d\xc3\xa4ri bedragit sig._NEWLINE_N\xc3\xa4r kung Gustaf f\xc3\xb6rklarade sig villig att mottaga dalkarlarnas f\xc3\xb6rlikningsf\xc3\xb6rslag visste han att den landsflyktige Kristian II \xc3\xa4ntligen lyckats samla en h\xc3\xa4r f\xc3\xb6r att \xc3\xa5tertaga sina riken, och han trodde till och med, att dennes flotta redan avseglat fr\xc3\xa5n Nederl\xc3\xa4nderna. Under s\xc3\xa5dana f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden ville han naturligtvis vara fri fr\xc3\xa5n oro inom landet. Men knappt ett halvt \xc3\xa5r efter det Kristians f\xc3\xb6retag misslyckats fann han tiden inne att \xc3\xa5ter upptaga saken med sina dalkarlar. Det \xc3\xa4r inte troligt att huvudorsaken till den r\xc3\xa4fst han nu l\xc3\xa4t \xc3\xb6verg\xc3\xa5 dalkarlarna l\xc3\xa5g d\xc3\xa4ri att m\xc3\xb6jligen n\xc3\xa5gra bland dem st\xc3\xa5tt i f\xc3\xb6rbindelse med kung Kristian och de svenska herrarna i dennes f\xc3\xb6lje, utan helt s\xc3\xa4kert s\xc3\xb6kte Gustaf nu ett tillf\xc3\xa4lle att straffa vad han 1531 av n\xc3\xb6dtv\xc3\xa5ng tillgivit. I januari 1533 st\xc3\xa4mde han dalkarlarna sig till m\xc3\xb6tes vid Kopparberget, infann sig d\xc3\xa4r med krigsfolk och h\xc3\xb6ll ett skarpare strafftal \xc3\xa4n n\xc3\xa5gonsin f\xc3\xb6rut. De brottsligaste f\xc3\xa4ngslades, de \xc3\xb6vriga fick till\xc3\xa5telse att \xc3\xa5terv\xc3\xa4nda hem; men den hj\xc3\xa4lp i klockor och penningar, som dalkarlarna dittills h\xc3\xa5llit inne, blev nu utkr\xc3\xa4vd. Av de f\xc3\xa4ngslade blev n\xc3\xa5gra genast d\xc3\xb6mda och avr\xc3\xa4ttade inf\xc3\xb6r de \xc3\xb6vriga dalkarlarna. De andra, bland annat ledarna M\xc3\xa5ns Nilsson, Anders Persson och Ingel Hansson f\xc3\xb6rdes till Stockholm och h\xc3\xb6lls d\xc3\xa4r i f\xc3\xa4ngelse till i b\xc3\xb6rjan av 1534, d\xc3\xa5 de av en domstol, som bestod av riksr\xc3\xa5d, fr\xc3\xa4lsem\xc3\xa4n samt huvudstadens borgm\xc3\xa4stare och r\xc3\xa5d, d\xc3\xb6mdes till d\xc3\xb6den. D\xc3\xa4rmed var det slut p\xc3\xa5 oron i Dalarna under Gustaf I:s tid.\n_START_SECTION_\nResultat\n_START_PARAGRAPH_\nDalupproren medf\xc3\xb6rde inga stridshandlingar, och inte en enda man verkar ha d\xc3\xb6dats p\xc3\xa5 n\xc3\xa5gon av sidorna, f\xc3\xb6rutom de som blev avr\xc3\xa4ttade efter upproren genom kungens f\xc3\xb6rsorg._NEWLINE_Dalupproren saknade kraftfull ledning och utgjorde aldrig n\xc3\xa5got verkligt hot mot Gustav Vasa._NEWLINE_Dalarna delades efter upproren i tv\xc3\xa5 f\xc3\xb6gderier, med fogdar som mestadels h\xc3\xa4mtades utifr\xc3\xa5n, till skillnad fr\xc3\xa5n tidigare d\xc3\xa5 de i f\xc3\xb6rsta hand h\xc3\xa4mtades fr\xc3\xa5n landskapets ledande sl\xc3\xa4kter._NEWLINE_Kungen hade ett intresse av att bl\xc3\xa5sa upp dessa h\xc3\xa4ndelser i den kr\xc3\xb6nika som Peder Swart f\xc3\xb6rfattade, f\xc3\xb6r att visa p\xc3\xa5 de besv\xc3\xa4rligheter som han lyckades \xc3\xb6vervinna under sitt f\xc3\xb6rsta decennium vid makten. Denna kr\xc3\xb6nika har sedan varit huvudk\xc3\xa4llan f\xc3\xb6r historiker l\xc3\xa5ngt in p\xc3\xa5 1900-talet. Historieskrivningen om dessa h\xc3\xa4ndelser i l\xc3\xa4rob\xc3\xb6cker och inte minst i ovanst\xc3\xa5ende text \xc3\xa4r fortfarande starkt pr\xc3\xa4glade av Gustav Vasas propaganda.'