b'\n_START_ARTICLE_\nElsa Gafvelin\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nElsa Gafvelin v\xc3\xa4xte upp i en arbetarklassfamilj i Stockholm. Hon var dotter till Sofia Wilhelmina Lundstedt och Olof Nilsson. F\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrarna hade som unga flyttat till Stockholm, fadern fr\xc3\xa5n Sk\xc3\xa5ne och modern fr\xc3\xa5n N\xc3\xa4rke. Modern arbetade som piga innan hon gifte sig. Fadern var anst\xc3\xa4lld vid Stockholms Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar, f\xc3\xb6rst som kusk och kondukt\xc3\xb6r, men avancerade senare till kontroll\xc3\xb6r. Hon hade tv\xc3\xa5 \xc3\xa4ldre systrar och en yngre bror. Alla barnen s\xc3\xb6kte sig till l\xc3\xa4gre medelklassyrken._NEWLINE_Elsa Gafvelin kom till Ume\xc3\xa5 1907 f\xc3\xb6r att studera vid Folkskoleseminariet d\xc3\xa4r hon hade Anna Gr\xc3\xb6nfeldt som l\xc3\xa4rare. Efter examen 1910 arbetade hon n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r i Hudiksvall men \xc3\xa5terv\xc3\xa4nde till Ume\xc3\xa5 1914 d\xc3\xa5 hon gifte sig med journalisten Ernst Gafvelin, en av stadens ledande liberaler. Efter gifterm\xc3\xa5let fortsatte hon att arbeta som l\xc3\xa4rare i Ume\xc3\xa5 med omnejd fram till sin pensionering. Paret fick 1918 sonen \xc3\x85ke, sedermera en k\xc3\xa4nd liberal och kristdemokrat. Maken avled endast 45 \xc3\xa5r gammal 1927. Sommaren 1954 flyttade Elsa Gafvelin fr\xc3\xa5n Ume\xc3\xa5 till Uppsala. Sina sista \xc3\xa5r bodde hon i Farsta, Stockholm.  Hon dog 1969 och \xc3\xa4r gravsatt p\xc3\xa5 Norra Kyrkog\xc3\xa5rden i Ume\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nSocialt engagemang\n_START_PARAGRAPH_\nElsa Gafvelin var redan som ung intresserad av sociala fr\xc3\xa5gor. Som 18-\xc3\xa5ring gick hon med i Svenska R\xc3\xb6da korset (SRK), ett engagemang som kom att bli livsl\xc3\xa5ngt, och under sin studietid vid Folkskoleseminariet var hon ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r seminarieelevernas lokalf\xc3\xb6rening av Sveriges studerande ungdoms helnykterhetsf\xc3\xb6rbund (SSUH). Intresset f\xc3\xb6r sociala fr\xc3\xa5gor utvidgades senare till att \xc3\xa4ven g\xc3\xa4lla politik. Genom \xc3\xa4ktenskapet med Ernst Gavelin hamnade hon mitt i de frisinnades lokala politiska centrum. Maken arbetade fr\xc3\xa5n 1913 som redakt\xc3\xb6r p\xc3\xa5 V\xc3\xa4sterbottens-Kuriren och aktiv f\xc3\xb6r de frisinnade i lokalpolitiken.\n_START_SECTION_\nKvinnor\xc3\xb6relsen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r kvinnorna er\xc3\xb6vrat medborgarskap och myndighet 1918\xe2\x80\x931921 blev en av de viktiga uppgifterna f\xc3\xb6r kvinnosakens f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kare att arbeta f\xc3\xb6r att de politiska partierna nominerade kvinnor till politiska uppdrag. I Ume\xc3\xa5 bildades 1922 en lokalavdelning av Frisinnade kvinnors riksf\xc3\xb6rbund, som samma \xc3\xa5r bytt namn fr\xc3\xa5n F\xc3\xb6reningen frisinnade kvinnor. Elsa Gafvelin var f\xc3\xb6reningens kass\xc3\xb6r 1922\xe2\x80\x931925 och dess vice ordf\xc3\xb6rande 1926. P\xc3\xa5 grund av det liberala partiets splittring under 1920-talet ebbade verksamheten i avdelningen ut men 1936 \xc3\xa5terupptogs den. En interimsstyrelse tillsattes i vilken Elsa Gafvelin ingick. Styrelsen startade en lokalavdelning av Folkpartiets kvinnof\xc3\xb6rbund (numera Liberala Kvinnor). Elsa Gafvelin blev vice ordf\xc3\xb6rande. Hon arbetade under mellankrigstiden tillsammans med sin forna l\xc3\xa4rare Anna Gr\xc3\xb6nfeldt som d\xc3\xa5 var ordf\xc3\xb6rande. Elsa Gafvelin l\xc3\xa4mnade sitt styrelseuppdrag till f\xc3\xb6rm\xc3\xa5n f\xc3\xb6r en yngre generation kvinnor 1939 men fortsatte att vara engagerad i sakfr\xc3\xa5gorna. \xc3\x85r 1944 deltog hon i Kommitt\xc3\xa9n f\xc3\xb6r \xc3\xb6kad kvinnorepresentation, vars arbete resulterade i att V\xc3\xa4sterbotten fick sin f\xc3\xb6rsta kvinnliga riksdagsledamot, liberalen Ragnhild Sandstr\xc3\xb6m. Elsa Gafvelin hade ocks\xc3\xa5 olika uppdrag f\xc3\xb6r Folkpartiet i stadsfullm\xc3\xa4ktige, vilka r\xc3\xb6rde sociala fr\xc3\xa5gor och satt i Ume\xc3\xa5 stads kyrkofullm\xc3\xa4ktige. Det \xc3\xa4r fr\xc3\xa4mst inom tv\xc3\xa5 omr\xc3\xa5den p\xc3\xa5 det sociala f\xc3\xa4ltet som hon efterl\xc3\xa4mnat ett betydelsefullt arv, hemtj\xc3\xa4nsten och barnomsorgen.\n_START_SECTION_\nHusmodersr\xc3\xb6relsen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 1920- till 1950-talet var Elsa Gafvelin en ledande kraft i husmodersr\xc3\xb6relsen som var en av Sveriges viktigaste kvinnoorganisationer. Ume\xc3\xa5f\xc3\xb6reningen av Sveriges Husmodersf\xc3\xb6reningars Riksf\xc3\xb6rbund (SHR) var en av Sveriges st\xc3\xb6rsta lokalavdelningar med verksamhet i hela l\xc3\xa4net. Elsa Gafvelin arbetade i flera decennier i f\xc3\xb6rbundet, b\xc3\xa5de lokalt i Ume\xc3\xa5 och som ordf\xc3\xb6rande f\xc3\xb6r l\xc3\xa4nsf\xc3\xb6rbundet. F\xc3\xb6reningen var medlem i V\xc3\xa4sterbottens l\xc3\xa4ns folkbildningskursf\xc3\xb6rbund och genom den kunde de genomf\xc3\xb6ra kurser f\xc3\xb6r husm\xc3\xb6drar i hela l\xc3\xa4net. Elsa Gafvelins hj\xc3\xa4rtefr\xc3\xa5ga i husmodersf\xc3\xb6reningen var hemsystrarna, f\xc3\xb6reg\xc3\xa5ngarna till dagens hemtj\xc3\xa4nst. De arbetade i hemmen och ersatte husm\xc3\xb6drarna n\xc3\xa4r de var sjuka eller uttr\xc3\xb6ttade och beh\xc3\xb6vde vila. Elsa Gafvelin var den i husmodersf\xc3\xb6reningen som administrerade f\xc3\xb6rmedlingen av hemsystrar till de beh\xc3\xb6vande. \xc3\x85r 1926 anst\xc3\xa4lldes den f\xc3\xb6rsta hemsystern i Ume\xc3\xa5 och verksamheten byggdes upp med bland annat ekonomiska bidrag fr\xc3\xa5n Ume\xc3\xa5 stad och olika basarer som f\xc3\xb6reningen ordnade. Den 1 juli 1943 kommunaliserades verksamheten efter beslut i riksdagen om statsbidrag till social hemhj\xc3\xa4lpsverksamhet. N\xc3\xa4r stadens Hemhj\xc3\xa4lpsn\xc3\xa4mnd inr\xc3\xa4ttades valdes Elsa Gafvelin till suppleant. Hon deltog i n\xc3\xa4mndens arbete fram till dess hon flyttade fr\xc3\xa5n Ume\xc3\xa5 1954.\n_START_SECTION_\nBarnomsorg\n_START_PARAGRAPH_\nElsa Gafvelins engagemang f\xc3\xb6r barnomsorg b\xc3\xb6rjade p\xc3\xa5 1920-talet d\xc3\xa5 hon gick med i Ume\xc3\xa5 arbetsstugef\xc3\xb6rening. F\xc3\xb6reningen hade bildats 1901 och arbetade efter Anna Hierta-Retzius program f\xc3\xb6r arbetsstugor f\xc3\xb6r barn. Redan 1902 \xc3\xb6ppnades en arbetsstuga i Ume\xc3\xa5. Verksamheten drevs med ideella krafter. Med f\xc3\xb6reningen som bas arbetade Elsa Gafvelin f\xc3\xb6r modernisering av barnomsorgen. \xc3\x85r 1936 besl\xc3\xb6t stadsfullm\xc3\xa4ktige, efter f\xc3\xb6rslag fr\xc3\xa5n en av h\xc3\xb6gerns kvinnliga ledam\xc3\xb6ter, Clara \xc3\x85rre-Eriksson, att inr\xc3\xa4tta en barnkrubbekommitt\xc3\xa9 med uppgift att arbeta fram f\xc3\xb6rslag om inr\xc3\xa4ttande av kommunal barnomsorg i Ume\xc3\xa5. Elsa Gafvelin satt i kommitt\xc3\xa9n, vars arbete drogs i l\xc3\xa5ngb\xc3\xa4nk, samtidigt som hon arbetade med fr\xc3\xa5gan i arbetsstugef\xc3\xb6reningen. F\xc3\xb6reningen lyckades f\xc3\xa5 till st\xc3\xa5nd Ume\xc3\xa5s f\xc3\xb6rsta moderna f\xc3\xb6rskola, som invigdes 1952. F\xc3\xb6rskolan var ritad av arkitekten Bruno Mathsson och arbetade med en Fr\xc3\xb6belinspirerad, nyt\xc3\xa4nkande pedagogik med fri lek och uteaktiviteter. Den togs 1957 \xc3\xb6ver av Ume\xc3\xa5 stad. N\xc3\xa4r m\xc3\xa5let var n\xc3\xa5tt l\xc3\xa4mnade Elsa Gafvelin sina uppdrag i Ume\xc3\xa5 arbetsstugef\xc3\xb6rening och stadens Barnkrubbekommitt\xc3\xa9.'