b'\n_START_ARTICLE_\nEjder\n_START_SECTION_\nUtbredning och taxonomi\n_START_PARAGRAPH_\nEjdern h\xc3\xa4ckar utmed Europas, Nordamerikas och \xc3\xb6stra Sibiriens norra kuster, och s\xc3\xb6dra Gr\xc3\xb6nlands kust. Den h\xc3\xa4ckar i arktiska och nordliga tempererade regionen. I Europa h\xc3\xa4ckar ejdern fr\xc3\xa4mst utmed Islands, norra Storbritanniens, Sveriges, Norges, s\xc3\xb6dra Finlands och Europeiska Rysslands kuster, s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt \xc3\xb6sterut som till Novaja Zemlja. I mindre utstr\xc3\xa4ckning h\xc3\xa4ckar den i Estland, Danmark, Tyskland och Nederl\xc3\xa4nderna, och s\xc3\xa4llsynt i Frankrike. Den f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4ckningen i Nederl\xc3\xa4nderna konstaterades 1906 och fr\xc3\xa5n och med slutet av 1950-talet har populationen uppg\xc3\xa5tt till flera tusen h\xc3\xa4ckande par, medan det i Tyskland h\xc3\xa4ckar runt ett tusental par. I Tyskland och Nederl\xc3\xa4derna h\xc3\xa4ckar arten fr\xc3\xa4mst i Vadehavet som ocks\xc3\xa5 \xc3\xa4r en mycket viktig rastplats och \xc3\xb6vervintringsomr\xc3\xa5de. Det nord\xc3\xb6stsibiriska h\xc3\xa4ckningsomr\xc3\xa5det str\xc3\xa4cker sig fr\xc3\xa5n ett isolerat omr\xc3\xa5de kring Nysibiriska \xc3\xb6arna och vidare fr\xc3\xa5n Lenas delta till Berings sund och s\xc3\xb6derut till norra Kamtjatka och nord\xc3\xb6stra Ochotska havet._NEWLINE_Merparten av den globala populationen \xc3\xa4r flyttf\xc3\xa5glar men de flyger inga l\xc3\xa4ngre str\xc3\xa4ckor. Under vintern f\xc3\xb6rekommer den d\xc3\xa5 s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt s\xc3\xb6derut som till New Jersey, s\xc3\xb6dra Alaska, v\xc3\xa4stra Medelhavet och s\xc3\xb6dra spetsen av Kamtjatka. Ibland till och med s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngt s\xc3\xb6derut som norra Japan. F\xc3\xb6r nominatformen sker \xc3\xb6vervintringen i s\xc3\xb6dra \xc3\x96stersj\xc3\xb6n, runt de danska \xc3\xb6arna och i Nordsj\xc3\xb6n. Underarten sedentaria, och f\xc3\xb6rmodligen \xc3\xa4ven faeroensis, \xc3\xa4r stannf\xc3\xa5glar och Cramp & Simons 1977 uppger att f\xc3\xa5glar som h\xc3\xa4ckar i Danmark, Tyskland, v\xc3\xa4stra Sverige, och Nederl\xc3\xa4nderna \xc3\xa4r stannf\xc3\xa5glar eller partiella flyttf\xc3\xa5glar medan h\xc3\xa4ckpopulationerna i norra Norge, \xc3\xb6stra Sverige, Finland och Baltikum \xc3\xa4r flyttf\xc3\xa5glar. Under vintern uppeh\xc3\xa5ller sig ejdern ofta ute p\xc3\xa5 \xc3\xb6ppna havet, ofta i stora flockar. Merparten av hanarna flyttar under sommaren, honorna under sensommar-f\xc3\xb6rh\xc3\xb6st och ungf\xc3\xa5glarna flyttar sist. Mot v\xc3\xa5ren str\xc3\xa4cker ejdrarna ofta snabbt i slutet av mars eller i b\xc3\xb6rjan av april, d\xc3\xa5 g\xc3\xa4rna i medvind.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6rekomst i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nEjdern h\xc3\xa4ckar allm\xc3\xa4nt vid Sveriges havskuster. Den \xc3\xa4r bunden till kusterna och h\xc3\xa4ckar d\xc3\xa4r fr\xc3\xa5n s\xc3\xb6der till norr. St\xc3\xb6rsta best\xc3\xa5ndet finns i Stockholms sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nEjdern \xc3\xa4r en av de st\xc3\xb6rsta dyk\xc3\xa4nderna och m\xc3\xa4ter 60\xe2\x80\x9370 cm. Den \xc3\xa4r kraftigt byggd med kort hals, stort huvud utan kn\xc3\xb6l och en l\xc3\xa5ng kilformad n\xc3\xa4bb som \xc3\xa4r fj\xc3\xa4derbekl\xc3\xa4dd p\xc3\xa5 sidorna, fr\xc3\xa5n n\xc3\xa4bbasen fram till n\xc3\xa4sborrarna. Ejderns huvudprofil \xc3\xa4r karakt\xc3\xa4ristisk och n\xc3\xa4bben bildar en rak linje mot pannan, speciellt hos nominatformen mollissima medan andra underarter som borealis kan uppvisa en mer markerad panna, se nedan. De fj\xc3\xa4derkl\xc3\xa4dda n\xc3\xa4bbsidorna l\xc3\xa4mnar tv\xc3\xa5 bara kilar som str\xc3\xa4cker sig upp mot \xc3\xb6gat fr\xc3\xa5n \xc3\xb6vern\xc3\xa4bben. Dessa kilar sv\xc3\xa4ller hos hanarna i varierande utstr\xc3\xa4ckning under parbildning och h\xc3\xa4ckning och krymper sedan igen. Kilarnas form \xc3\xa4r karakt\xc3\xa4ristisk f\xc3\xb6r vissa underarter. Precis som andra havsf\xc3\xa5glar har ejdern saltk\xc3\xb6rtlar f\xc3\xb6r att kunna g\xc3\xb6ra sig av med saltet i det vatten som det dricker, se ekologi. Beroende p\xc3\xa5 salthalt i vattnet d\xc3\xa4r de lever s\xc3\xa5 blir dessa k\xc3\xb6rtlar olika stora vilket delvis kan f\xc3\xb6rklara skillnad i huvudprofil mellan olika underarter. Exempelvis har norska h\xc3\xa4ckf\xc3\xa5glar mer markerad panna \xc3\xa4n danska, eftersom de lever i saltare vatten, vilket ocks\xc3\xa5 syns p\xc3\xa5 skelettet. Detta var anledningen att Brehm 1831 beskrev den norska populationen som den egna underarten norwegica. \xc3\x84ven brittiska ejdrar har en mer markerad panna \xc3\xa4n de som lever i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n, medan mer arktiska populationer har en mindre markerad panna d\xc3\xa5 salthalten i havet minskar p\xc3\xa5 grund av sm\xc3\xa4ltvatten. Det ska till\xc3\xa4ggas att salthalten i vinterkvarteret spelar lika stor roll. \xc3\x84ven de uppsv\xc3\xa4llda n\xc3\xa4bbkilarna f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndrar f\xc3\xa5gelns profil varf\xc3\xb6r en markerad panna syns b\xc3\xa4ttre utanf\xc3\xb6r h\xc3\xa4ckningstiden d\xc3\xa5 de krympt tillbaka igen. Honor hos alla underarter har en mer markerad panna \xc3\xa4n hanen p\xc3\xa5 grund av avsaknaden av n\xc3\xa4bbkilarna._NEWLINE_Vingarna \xc3\xa4r breda, korta och sm\xc3\xa5 i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till kroppen. Vingspannet ligger p\xc3\xa5 95\xe2\x80\x93105\xc2\xa0cm. Ejdern v\xc3\xa4ger 1.915-2.218\xc2\xa0kg. Underarterna faeroensis, dresseri, borealis och norska mollissima \xc3\xa4r de minsta med en maximal vingl\xc3\xa4ngd p\xc3\xa5 30\xc2\xa0cm, medan svenska mollissima har ett maxm\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 31\xc2\xa0cm och sedentaria och v-nigra, som \xc3\xa4r st\xc3\xb6rsta har ett maxm\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 32\xc2\xa0cm. Den liggande ejdern kan ibland resa tv\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 "segel" p\xc3\xa5 ryggen. Detta \xc3\xa4r ejderns nedre skapularer med utsv\xc3\xa4ngda ytterfan vilka \xc3\xa4r vita hos den adulta hanen och m\xc3\xb6rktecknade hos subadulta hanar. Form och tendens till att lyfta dessa ytterfan skiljer sig \xc3\xa5t hos de olika underarterna, se nedan. Ejderns kroppsstorlek i f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till dess relativt sm\xc3\xa5 vingar och dess begr\xc3\xa4nsade br\xc3\xb6stmuskelmassa g\xc3\xb6r att den ligger n\xc3\xa4ra gr\xc3\xa4nsen f\xc3\xb6r flygf\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga vid vindstilla f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llanden. _NEWLINE_En adult hane i praktdr\xc3\xa4kt \xc3\xa4r typisk och kontrastrik med svart hj\xc3\xa4ssa, \xc3\xb6vergump och buk. N\xc3\xa4bbf\xc3\xa4rg och benf\xc3\xa4rg varierar hos underarterna fr\xc3\xa5n gr\xc3\xa5gr\xc3\xb6n till orange och gul. N\xc3\xa4bbspetsen \xc3\xa4r blek. Nacken \xc3\xa4r ljusgr\xc3\xb6n och har oftast upptill en vit glipa. Resten av kroppen \xc3\xa4r vit, med r\xc3\xb6drosa anstrykning p\xc3\xa5 br\xc3\xb6stet. Adult hane i eklipsdr\xc3\xa4kt \xc3\xa4r mindre kontrastrik, m\xc3\xb6rkare och saknar det gr\xc3\xb6na nackpartiet. Honan \xc3\xa4r rostgr\xc3\xa5 och brun med svart tv\xc3\xa4rvattring och dess vingspegel kantas av tv\xc3\xa5 vita band som syns som tv\xc3\xa5 tv\xc3\xa4rstreck p\xc3\xa5 den liggande f\xc3\xa5geln. Juvenilen p\xc3\xa5minner om honan men saknar den vitkantade vingspegeln och \xc3\xa4r diffusare tecknad och har ett ljust \xc3\xb6gonbrynsstreck._NEWLINE_De arktiska underarterna beh\xc3\xa5ller sin praktdr\xc3\xa4kt l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n populationer l\xc3\xa4ngre s\xc3\xb6derut, ofta till slutet av juli hos borealis. Underarten mollisima som h\xc3\xa4ckar i Sverige och dresseri ruggar vanligtvis till eklipsdr\xc3\xa4kt i b\xc3\xb6rjan av juni och borealis beh\xc3\xa5ller eklipsdr\xc3\xa4kten l\xc3\xa4ngre \xc3\xa4n mollissima, ibland till slutet av oktober, men individuella variationer \xc3\xa4r stora hos b\xc3\xa5da underarter. Svenska h\xc3\xa4ckf\xc3\xa5glar b\xc3\xa4r ofta praktdr\xc3\xa4kt fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av oktober, men vissa individer kan b\xc3\xa4ra eklipsdr\xc3\xa4kten \xc3\xa4nda till midvintern. Honornas partiella ruggning verkar genomf\xc3\xb6ras innan h\xc3\xa4ckningen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4rgavvikelser\n_START_PARAGRAPH_\nBland ejdrar f\xc3\xb6rekommer s\xc3\xa4llsynt den genetiska f\xc3\xa4rgavvikelsen "brun" vilket beror p\xc3\xa5 en mutation som resulterar i att kvaliteten p\xc3\xa5 eumelaninet \xc3\xa4r nedsatt. F\xc3\xa5gelns i vanliga fall m\xc3\xb6rka fj\xc3\xa4drar \xc3\xa4r d\xc3\xa5 f\xc3\xb6rst bruna f\xc3\xb6r att snabbt blekas av solen. Denna mutation \xc3\xa4r k\xc3\xb6nsl\xc3\xa4nkad och en "brun" f\xc3\xa5gel vars f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar b\xc3\xa5da har normal fj\xc3\xa4derdr\xc3\xa4kt \xc3\xa4r alltid en hona. Bland ejdrar \xc3\xa4r honor med denna f\xc3\xa4rgavvikelse s\xc3\xa5 pass vanliga att de f\xc3\xa5tt det egna epitetet \xc3\xb6kenejder eftersom resultatet blir en n\xc3\xa4rmast sandgr\xc3\xa5 f\xc3\xa5gel.\n_START_SECTION_\nBeteende\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6r att ejderns ska kunna lyfta fr\xc3\xa5n vattnet m\xc3\xa5ste den f\xc3\xb6rst springa p\xc3\xa5 vattenytan f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 fart. En mindre andel av ejderparen h\xc3\xa5ller ihop \xc3\xa5ret om, men vanligare \xc3\xa4r att de lever i k\xc3\xb6nsseparerade flockar \xc3\xb6ver vintern. F\xc3\xb6r att g\xc3\xb6ra sig av med det salt som ejdern f\xc3\xa5r i sig n\xc3\xa4r den dricker havsvatten har den saltk\xc3\xb6rtlar som sitter snett ovanf\xc3\xb6r \xc3\xb6gonen. Dessa k\xc3\xb6rtlar ansamlar saltet i ett sekret som ejdern uts\xc3\xb6ndrar genom att skaka p\xc3\xa5 huvudet.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ckning\n_START_PARAGRAPH_\nParbildning hos mollissima sker fr\xc3\xa4mst i oktober-november och i februari-april, och parbildningen p\xc3\xa5 h\xc3\xb6sten best\xc3\xa5r fr\xc3\xa4mst av tidigare par som \xc3\xa5terf\xc3\xb6renas. Hos arktiska underarter sker parbildning n\xc3\xa4stan enbart p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren och fler\xc3\xa5riga parband verkar inte existera. H\xc3\xa4ckningen startar i b\xc3\xb6rjan av april men de nordligaste populationerna b\xc3\xb6rjar inte h\xc3\xa4ckar f\xc3\xb6rr\xc3\xa4n i mitten av juni. Under parbildningen och b\xc3\xb6rjan av h\xc3\xa4ckningen h\xc3\xb6rs hanarnas uppvaktningsrop. Spelet hos mollissima omfattar \xc3\xa4ven vissa r\xc3\xb6relsesekvenser, vilket exempelvis saknas hos v-nigra. Det har f\xc3\xb6reslagits att "seglen" p\xc3\xa5 ryggen skulle utg\xc3\xb6ra fj\xc3\xa4derornament, det vill s\xc3\xa4ga en fysisk belastning som enbart ska signalera b\xc3\xa4rarens kvalitet som partner. Seglens storlek varierar individuellt i storlek och kostar energi att bilda och kanske \xc3\xa4ven att h\xc3\xa5lla resta. En hypotes g\xc3\xb6r g\xc3\xa4llande att arktiska arter som bildar par under st\xc3\xb6rre tidspress, och inte uppvisar fler\xc3\xa5riga parband beh\xc3\xb6ver en tydlig fitnessindikator medan seglens betydelse hos mollissima har minskat, och att detta skulle vara orsaken till att vissa underarter h\xc3\xa5ller dem resta oftare \xc3\xa4n andra. _NEWLINE_N\xc3\xa4r \xc3\xa4ggstockarna b\xc3\xb6rjar v\xc3\xa4xa \xc3\xb6kar honans vikt med cirka 30% i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med den genomsnittliga vintervikten. Strax f\xc3\xb6re \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggning v\xc3\xa4ger den i snitt 40-45% mer \xc3\xa4n vintervikten. Det \xc3\xa4r inte bara \xc3\xa4ggstockarna som \xc3\xb6kar i vikt under denna period utan honan l\xc3\xa4gger \xc3\xa4ven upp en fettreserv inf\xc3\xb6r ruvningen. Trots att massan p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de kr\xc3\xa4va och in\xc3\xa4lvor minskar under denna period s\xc3\xa5 \xc3\xa4r vikt\xc3\xb6kningen s\xc3\xa5 pass stor att honorna under denna period bli flygof\xc3\xb6rm\xc3\xb6gna vid stiltje. Detta resulterar i att honorna under denna period ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att kunna flyga undan vid fara, dyker eller f\xc3\xb6rs\xc3\xb6ker simma undan vilket i sin tur resulterar i att ejderhonor under denna period ibland blir f\xc3\xb6da \xc3\xa5t gr\xc3\xa5s\xc3\xa4l. _NEWLINE_Merparten ejdrar h\xc3\xa4ckar i t\xc3\xa4ta kolonier, exempelvis i nordliga Norge, p\xc3\xa5 F\xc3\xa4r\xc3\xb6arna, Island, Spetsbergen och Gr\xc3\xb6nland, som kan variera fr\xc3\xa5n mindre \xc3\xa4n 100 till uppemot 10\xc2\xa0000-15\xc2\xa0000 individer. P\xc3\xa5 andra platser, exempelvis i Sverige h\xc3\xa4ckar paren skilda \xc3\xa5t. Honorna uppvisar ofta en h\xc3\xb6g grad av filopatri, vilket inneb\xc3\xa4r att de \xc3\xa5terv\xc3\xa4nder till samma plats d\xc3\xa4r de kl\xc3\xa4cktes f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4cka. Resultatet blir att m\xc3\xa5nga honor p\xc3\xa5 en och samma plats \xc3\xa4r n\xc3\xa4ra besl\xc3\xa4ktade med varandra och bildar en social struktur. Detta \xc3\xa4r f\xc3\xb6rmodligen orsaken till att de evolution\xc3\xa4rt har utvecklat kooperativa h\xc3\xa4ckningsstrategier, s\xc3\xa5 som att l\xc3\xa4gga \xc3\xa4gg i andra individers bon, och ta hand om ungar gemensamt._NEWLINE_B\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen s\xc3\xb6ker efter en l\xc3\xa4mplig boplats. Boet l\xc3\xa4ggs vanligen i l\xc3\xa4 mellan n\xc3\xa5gra gr\xc3\xa4stuvor, i en skreva eller bakom en sten, men ibland helt \xc3\xb6ppet. Boet brukar best\xc3\xa5 av en grop i mossan som sedan kompletteras med t\xc3\xa5ng, kvistar och annat som honan rycker loss. D\xc3\xa4refter t\xc3\xa4tas boet med ejderdunet som honan plockar fr\xc3\xa5n sin egen kropp, fr\xc3\xa4mst ifr\xc3\xa5n br\xc3\xb6stet, och som l\xc3\xa4ggs som en tjock krans i redet. _NEWLINE_Ejdern l\xc3\xa4gger vanligtvis fyra till sex gr\xc3\xa5gr\xc3\xb6na \xc3\xa4gg som honan ruvar sj\xc3\xa4lv 25-30 dagar. Ganska snart efter \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggningsperioden som p\xc3\xa5g\xc3\xa5r fram till mitten av april l\xc3\xa4mnar hanarna honorna och ger sig l\xc3\xa5ngt ut till havs. N\xc3\xa4r honan l\xc3\xa4mnar boet, exempelvis f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ka, t\xc3\xa4cker hon \xc3\xa4ggen med dunet, b\xc3\xa5de f\xc3\xb6r att de ska h\xc3\xa5lla v\xc3\xa4rmen och f\xc3\xb6r att d\xc3\xb6lja dem.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb6da\n_START_PARAGRAPH_\nEjdern f\xc3\xb6dos\xc3\xb6ker antingen genom att dyka, upp till 20 meters djup, eller genom att i ytl\xc3\xa4ge p\xc3\xa5 grunt vatten plocka f\xc3\xb6da p\xc3\xa5 bottnen. Den lever av kr\xc3\xa4ftdjur och bl\xc3\xb6tdjur och den viktigaste f\xc3\xb6dan utg\xc3\xb6rs av musslor. Ejdrar med dunungar g\xc3\xa5r ofta l\xc3\xa4ngre in i vikar f\xc3\xb6r att s\xc3\xb6ka insekter i strandkanten. Honorna turas d\xc3\xa5 om att vakta varandras ungar.\n_START_SECTION_\nStatus och hot\n_START_PARAGRAPH_\nEjdern har ett mycket stort globalt utbredningsomr\xc3\xa5de. Den globala populationen uppskattas till 3\xc2\xa0100\xc2\xa0000\xe2\x80\x933\xc2\xa0800\xc2\xa0000 individer varav populationen av v-nigra i \xc3\xb6stra Sibirien uppskattas till 10\xc2\xa0000\xe2\x80\x93100\xc2\xa0000 h\xc3\xa4ckande par och cirka 1\xc2\xa0000\xe2\x80\x9310\xc2\xa0000 \xc3\xb6vervintrande individer. P\xc3\xa5 grund av detta kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).\n_START_SECTION_\nStatus i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nUnder vikingatiden f\xc3\xa5ngade man mycket ejder utmed kusterna och troligen var den vanlig vid denna tid. Under b\xc3\xb6rjan av 1800-talet jagades ejdern med vette och en omfattande plundring av bon f\xc3\xb6rekom. Wilhelm von Wright f\xc3\xb6reslog redan 1851 ett skydd mot \xc3\xa4ggplockning och edjerjakt under h\xc3\xa4ckningss\xc3\xa4songen, n\xc3\xa5got som inte ledde till n\xc3\xa5gra resultat. I slutet av 1800-talet f\xc3\xb6rsvann ejdern fr\xc3\xa5n m\xc3\xa5nga sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdsomr\xc3\xa5den runt \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Nedg\xc3\xa5ngen fortsatte under b\xc3\xb6rjan av 1900-talet. I mitten av 1950-talet f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6ds d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r v\xc3\xa5rjakt p\xc3\xa5 sj\xc3\xb6f\xc3\xa5gel och ejdern \xc3\xa5terh\xc3\xa4mtade sig. Fr\xc3\xa5n mitten av 1970-talet har populationen \xc3\xb6kat fr\xc3\xa5n cirka 170\xc2\xa0000 till cirka 300\xc2\xa0000 par \xc3\xa5r 2006. Sedan 2006 har det dock skett en drastisk minskning av h\xc3\xa4ckande ejder i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n. Forskning visar att b\xc3\xa5de ejdrar och dess huvudf\xc3\xb6da bl\xc3\xa5mussla lider av kraftig tiaminbrist. Orsakerna bakom \xc3\xa4r ok\xc3\xa4nda. \xc3\x85r 2010 kategoriseras ejdern i \xc3\x96stersj\xc3\xb6n av Artdatabankens i r\xc3\xb6dlista som n\xc3\xa4ra hotad och 2015 som s\xc3\xa5rbar.\n_START_SECTION_\nNamn\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xa4ldsta k\xc3\xa4nda skrift som anv\xc3\xa4nder trivialnamnet "ejder" \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1728 men namnet \xc3\xa4r med s\xc3\xa4kerhet \xc3\xa4ldre \xc3\xa4n s\xc3\xa5. Beroende p\xc3\xa5 \xc3\xa5lder har ejdern olika beteckningar: "Guding" = adult hane, "\xc3\xa5da" = adult hona, "h\xc3\xa4lsing" = tv\xc3\xa5 (alternativt ett) \xc3\xa5r gammal hane och "skr\xc3\xb6ja" = tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r (alternativt ung/icke k\xc3\xb6nsmogen) gammal hona. Ordet \xc3\xa5da anses betyda vattenf\xc3\xa5gel. Arten har \xc3\xa4ven kallats ejderg\xc3\xa5s.  Dess vetenskapliga namn mollissima betyder ungef\xc3\xa4r "mycket mjuk kroppsull" och refererar till dess dun._NEWLINE_Carl Wilhelm B\xc3\xb6ttiger till\xc3\xa4gnade 1851 ejdern en dikt i sin diktsamling Foglarne.\n_START_SECTION_\nSkattning av ejderdun\n_START_PARAGRAPH_\nDun fr\xc3\xa5n ejderhona saluf\xc3\xb6rs som det finaste dunet. Det har stor v\xc3\xa4rmeisolerande f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga och \xc3\xa4r mycket l\xc3\xa4tt. N\xc3\xa4r man utvinner dun fr\xc3\xa5n ejder tas det ifr\xc3\xa5n boet under h\xc3\xa4ckningen. Ejderdun skattas fortfarande av m\xc3\xa4nniskor p\xc3\xa5 Island, i Skandinavien och i Sibirien. Island stod 2009 f\xc3\xb6r cirka 70 procent av den totala f\xc3\xb6rs\xc3\xa4ljningen av ejderdun p\xc3\xa5 v\xc3\xa4rldsmarknaden vilket i sin tur utgjorde cirka tre ton om \xc3\xa5ret.'