b"\n_START_ARTICLE_\nMichael Christian Festing\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Christian f\xc3\xb6ddes 1705 i London. M\xc3\xb6jligen hade sl\xc3\xa4kten Festing band till Gros Festin, n\xc3\xa4ra Stralsund i Mecklenburg-Vorpommern, Tyskland. Hans bror John, en fl\xc3\xb6jtist och oboist, \xc3\xa4r sannolikt den irriterade musiker som portr\xc3\xa4tteras i William Hogarth's m\xc3\xa5lning The Enraged Musician (1741, finns vid Tate Britain, London)._NEWLINE_Festing studerade violin f\xc3\xb6r Richard Jones och sedermera f\xc3\xb6r den ber\xc3\xb6mde violinvirtuosen Francesco Geminiani. Han gjorde sin officiella debut den 6 mars 1723, vid en konsert p\xc3\xa5 Hickford's Room i London. En kort tid efter konsertdebuten m\xc3\xb6tte den unge Thomas Arne Festing p\xc3\xa5 Her Majesty's Theatre och musikhistorikern Charles Burney beskriver att Arne hade smugit sig in i teatern kl\xc3\xa4dd som en hyrkusk, f\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 tillg\xc3\xa5ng till den f\xc3\xb6rn\xc3\xa4ma partitursamlingen av musik som fanns d\xc3\xa4r. Arne b\xc3\xb6rjade efter detta studera s\xc3\xa5v\xc3\xa4l violin som komposition f\xc3\xb6r Festing._NEWLINE_I mitten av 1720-talet b\xc3\xb6rjade Festing att komponera, till att b\xc3\xb6rja med fr\xc3\xa4mst musik f\xc3\xb6r violin men senare \xc3\xa4ven verk f\xc3\xb6r orkester, s\xc3\xa5nger, och i mindre omfattning ocks\xc3\xa5 kyrko- samt sk\xc3\xa5despelsmusik. 1726 \xc3\xa4r f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen Festings kompositioner omn\xc3\xa4mns i skrift, d\xc3\xa5 i en konsertannons. Vid samma tidpunkt bidrog ocks\xc3\xa5 Festing till att instifta The Academy of Ancient Music, detta tillsammans med komposit\xc3\xb6rer som William Croft och Giovanni Bononcini. Festing f\xc3\xb6rblev aktiv p\xc3\xa5 konsertscenerna i London och han blev den 4 november 1726 utn\xc3\xa4mnd till ers\xc3\xa4ttare f\xc3\xb6r James Moore som medlem i King's Musick. Anst\xc3\xa4llningen vid hovet ledde ocks\xc3\xa5 bland annat till att tre av Festings egenh\xc3\xa4ndigt kompomerade menuett-sviter framf\xc3\xb6rdes vid Kung George II:es och Drottning Carolines respektive f\xc3\xb6delsedagsfiranden. Festing \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r flertalet soloframtr\xc3\xa4danden i London, i synnerhet vid York Buildings p\xc3\xa5 Villiers Street 1729._NEWLINE_1730 l\xc3\xa4t Festing publicera sin f\xc3\xb6rsta sonatsamling, Twelve Solos for a Violin och Thourough Bass op. 1, dedicerade till The Earl of Plymouth. 1993 uppt\xc3\xa4cktes ett manuskript inneh\xc3\xa5llande tre sonater ur Festings opus 4 och denna k\xc3\xa4lla, daterad till 1730, anses vara s\xc3\xa4rskilt intressant eftersom den tros ha tillh\xc3\xb6rt en av Festings elever. Festing utn\xc3\xa4mndes 1737 till ledare f\xc3\xb6r orkestern vid italienska operan i London. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5 grundade han, tillsammans med Edward Purcell (Henry Purcells \xc3\xa4ldste son), Thomas Arne, William Boyce, Johann Christoph Pepusch, och Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel, the Fund for the Support of Decay'd Musicians and their Families, sedermera k\xc3\xa4nd som the Royal Society of Musicians, och Festing arbetade sj\xc3\xa4lv som st\xc3\xa4ndig sekreterare._NEWLINE_1742 uts\xc3\xa5gs Festing till direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r the Ranelagh Gardens, detta i samband med institutionens instiftande. Inom ramen f\xc3\xb6r sin tj\xc3\xa4nst komponerade han f\xc3\xb6r, samt ledde husensemblen fram till sin d\xc3\xb6d 1752. Han hade fyra barn och en av s\xc3\xb6nerna (Michael f\xc3\xb6dd 1725) gifte sig med Maurice Greene's dotter, Katherine.\n_START_SECTION_\nVerk\n_START_PARAGRAPH_\nFesting har komponerat violinsonater, menuetter, solokonserter, kammarmusik, verk f\xc3\xb6r diverse soloinstrument, kantater, s\xc3\xa5nger, catch, och oden. Hans musik k\xc3\xa4nnetecknas av ov\xc3\xa4ntade modulationer. Han anv\xc3\xa4nder sig dessutom av pl\xc3\xb6tsliga tonartsf\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar i heltonssteg n\xc3\xa5got som kan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6ras med spansk tradition, exempelvis musik av Domenico Scarlatti._NEWLINE_Festings tidiga verk pr\xc3\xa4glas av barockens stilideal medan de senare \xc3\xb6verg\xc3\xa5r mer i den galanta stilen, vilken i sin tur kom att influera den tidiga klassicismen. De tidigaste verken best\xc3\xa5r uteslutande av instrumentalmusik och Festing till\xc3\xa4mpar i dessa f\xc3\xb6r barocken typiska stilelement s\xc3\xa5som ostinatobas, kanonteknik  och andra imiterande satsformer. Paralleller kan dras mellan Francesco Geminiani och Festings tidiga verk, \xc3\xa4ven om de sistn\xc3\xa4mnda \xc3\xa4r n\xc3\xa5got mer experimentella. Som exempel p\xc3\xa5 likheter kan n\xc3\xa4mnas virtuosa och utf\xc3\xb6rligt noterad ornamentik samt str\xc3\xa5ks\xc3\xa4ttning, fraseringsanvisningar och ornamentik i basst\xc3\xa4mmor (s\xc3\xa4rskilt i triosonater)._NEWLINE_Efter utn\xc3\xa4mnandet till direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r Ranelagh Gardens 1742 s\xc3\xa5 b\xc3\xb6rjade Festing alltmer \xc3\xa4gna sig \xc3\xa5t komposition av vokalverk, \xc3\xa4ven om han under sin karri\xc3\xa4r fortsatte att skriva sonater och orkesterverk. Tidigare under sin bana hade Festing endast skrivit en handfull vokala kompositioner, d\xc3\xa5 s\xc3\xa4rskilt \xc3\xa4mnade att framf\xc3\xb6ras vid the Apollo Academy under 1730-talet. Vid Ranelagh blev han s\xc3\xa4rskilt uppskattad f\xc3\xb6r sina oden och kantater som s\xc3\xa4rskiljer sig genom anv\xc3\xa4ndandet av utf\xc3\xb6rliga arior, underfundig orkestrering och dramatiska musikaliska gester som uppfattades som mer typiskt engelska till sin karakt\xc3\xa4r \xc3\xa4n den mer g\xc3\xa4ngse italienska traditionen. S\xc3\xa4rskilt intressant \xc3\xa4r hans Ode on St Cecilia's Day som uppvisar tydliga sp\xc3\xa5r H\xc3\xa4ndels oratorium Alexander ' s Feast, samt hans Ode on the Return of ... The Duke of Cumberland varav den senare begagnar sig av full orkester inklusive pukor, trumpeter, oboer och horn. Av de s\xc3\xa5nger som framf\xc3\xb6rdes vid Ranelagh s\xc3\xa5 finns likheter med s\xc3\xa5nger av John Stanley. En komplett utg\xc3\xa5va av Michael Christian Festings samlade verk har editerats av Richard Divall."