b'\n_START_ARTICLE_\nKyrkom\xc3\xa5lning\n_START_PARAGRAPH_\nEn kyrkom\xc3\xa5lning eller kyrkm\xc3\xa5lning \xc3\xa4r en m\xc3\xa5lning i en kyrkobyggnad. Den som utf\xc3\xb6r arbetet kallas f\xc3\xb6r kyrkom\xc3\xa5lare.\n_START_SECTION_\nHistorik i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nFram till reformationen var kyrkan och klostren de klart viktigaste best\xc3\xa4llarna av m\xc3\xa5leri, som p\xc3\xa5 den tiden alltid innebar bild- och/eller dekorationsm\xc3\xa5leri. Under tidig medeltid m\xc3\xa5lade man p\xc3\xa5 kyrkornas innertak av tr\xc3\xa4, men av detta finns inte mycket bevarat. Under 1400-talet var Uppland ett centrum f\xc3\xb6r kyrkom\xc3\xa5leri. M\xc3\xa5nga kyrkor f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs d\xc3\xa5 med tegelvalv och interi\xc3\xb6rerna putsades och m\xc3\xa5lades med kalkf\xc3\xa4rg. Den mest k\xc3\xa4nde m\xc3\xa4staren var Albertus Pictor, och vi k\xc3\xa4nner namnet p\xc3\xa5 ytterligare n\xc3\xa5gra f\xc3\xa5, till exempel Johannes Rosenrod och Johannes Iwan. M\xc3\xa5nga m\xc3\xa5lningar kan inte h\xc3\xa4nf\xc3\xb6ras till n\xc3\xa5gon speciell m\xc3\xa5lare, men d\xc3\xa4remot till grupperingar som M\xc3\xa4lardalsskolan eller Tierpskolan. _NEWLINE_I och med reformationen drogs det mesta av kyrkans och klostrens tillg\xc3\xa5ngar in till staten, och de ekonomiska resurserna f\xc3\xb6r kyrkom\xc3\xa5leri minskade drastiskt. \xc3\x85r 1650 inf\xc3\xb6rdes en ny lag om sockenst\xc3\xa4mmor, som hade r\xc3\xa4tt att ta upp f\xc3\xb6rsamlingsskatt f\xc3\xb6r att reparera och utsmycka kyrkorna. N\xc3\xa4r f\xc3\xb6rsamlingarna hunnit samla ihop tillr\xc3\xa4ckliga medel inleddes en ny storhetstid f\xc3\xb6r kyrkom\xc3\xa5leriet, denna g\xc3\xa5ng med centrum i V\xc3\xa4stsverige. Mer \xc3\xa4n h\xc3\xa4lften av alla kyrkor i V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland, Halland och Bohusl\xc3\xa4n fick nya m\xc3\xa5lningar under perioden 1720-1785, oftast utf\xc3\xb6rda av m\xc3\xa5lare fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6teborgs m\xc3\xa5lare\xc3\xa4mbete. Framf\xc3\xb6r allt m\xc3\xa5lade man p\xc3\xa5 kyrkornas innertak av tr\xc3\xa4, men ofta \xc3\xa4ven p\xc3\xa5 v\xc3\xa4ggarna  och p\xc3\xa5 b\xc3\xa4nkar, l\xc3\xa4ktare och \xc3\xb6vrig inredning._NEWLINE_I Mellansveriges \xc3\xa4ldre kyrkor gav f\xc3\xb6rsamlingsskatten i st\xc3\xa4llet m\xc3\xb6jligheten att kalka \xc3\xb6ver de medeltida m\xc3\xa5lningarna och skapa h\xc3\xb6gtidigt vita kyrkorum med inspiration fr\xc3\xa5n antiken. Under senare delen av 1700-talet f\xc3\xb6rnyades en m\xc3\xa4ngd kyrkor p\xc3\xa5 detta s\xc3\xa4tt, samtidigt som de f\xc3\xb6rs\xc3\xa5gs med nya b\xc3\xa4nkar, orgell\xc3\xa4ktare och predikstolar som ofta m\xc3\xa5lades som mer eller mindre fri marmorimitation (Marmorering). Fr\xc3\xa5n det sena 1800-talet har m\xc3\xa5nga medeltida kyrkor restaurerats s\xc3\xa5 att m\xc3\xa5lningarna \xc3\xa5terigen \xc3\xa4r synliga, men speciellt de tidiga restaureringarna var ofta ganska ok\xc3\xa4nsliga f\xc3\xb6r den ursprungliga karakt\xc3\xa4ren och kunde till\xc3\xa5ta sig ganska stora till\xc3\xa4gg.\n_START_SECTION_\nMotiv\n_START_PARAGRAPH_\nKyrkom\xc3\xa5lningarna visade ofta bilder. Under medeltiden f\xc3\xb6rs\xc3\xb6kte man ofta skr\xc3\xa4mmas med motiv p\xc3\xa5 dj\xc3\xa4vulen och helvetet, vilket sedan \xc3\xa4ven fortsatte n\xc3\xa5got bland annat i v\xc3\xa4stra Sverige med motiv fr\xc3\xa5n den yttersta domen, och definitivt f\xc3\xb6rst upph\xc3\xb6rt under 1800-talet. Att avbilda bibliska h\xc3\xa4ndelser var vanligt f\xc3\xb6rekommande. Se exemplet fr\xc3\xa5n Skepplanda kyrka som f\xc3\xb6rest\xc3\xa4ller Mose och den brinnande busken._NEWLINE_Periodvis fanns det dock religi\xc3\xb6sa inv\xc3\xa4ndningar mot att m\xc3\xa5la bilder. I det senare 1500-talets S\xc3\xb6dermanland var hertigen, den blivande Karl IX, influerad av reformatorn Calvin, vars l\xc3\xa4ra f\xc3\xb6rbj\xc3\xb6d avbildningar i kyrkorummen. Calvinistiskt inriktade pr\xc3\xa4ster samlades i Karls hertigd\xc3\xb6me och de s\xc3\xb6rml\xc3\xa4ndska kyrkom\xc3\xa5lningarna under denna tid blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xb6verv\xc3\xa4gande ornamentala.'