b'\n_START_ARTICLE_\nKadriorgs slott\n_START_PARAGRAPH_\nKadriorgs slott eller Kadriorgpalatset, estniska: Kadrioru loss, tyska:Schloss Katharinenthal, \xc3\xa4r ett barockslott i Tallinn i Estland, bel\xc3\xa4get i stadsdelen Kadriorg i \xc3\xb6stra delen av Kesklinndistriktet. Det uppf\xc3\xb6rdes under Peter den stores regeringstid som rysk tsar och \xc3\xa4r exempel p\xc3\xa5 den s\xc3\xa5 kallade petrinska barocken. Slottet \xc3\xa4r idag konstmuseum. I slottsparken ligger \xc3\xa4ven Estlands presidents officiella residens, uppf\xc3\xb6rt 1938.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEfter segern i det stora nordiska kriget och Estlands de facto inf\xc3\xb6rlivande i Ryssland 1710 k\xc3\xb6pte Peter den store en jaktstuga i holl\xc3\xa4ndsk stil i n\xc3\xa4rheten av Lasnam\xc3\xa4e. Stugan finns fortfarande kvar som museum i slottsparken men genomgick en omfattande ombyggnad under Nikolaj I:s regeringstid._NEWLINE_Det nuvarande slottet ritades p\xc3\xa5 Peter den stores best\xc3\xa4llning av den italienska barockarkitekten Nicola Michetti och uppf\xc3\xb6rdes 1718\xe2\x80\x931725 under ledning av Michail Zemtsov och Gaetano Chiaveri. Det var avsett att anv\xc3\xa4ndas som sommarresidens av kejsarinnan Katarina I. Stilen \xc3\xa4r s\xc3\xa5 kallad petrinsk barock, som till skillnad fr\xc3\xa5n den \xc3\xa4ldre bysantinskt influerade Narysjkinbarocken i h\xc3\xb6gre grad efterliknar samtida nordeuropeisk barockarkitektur. Slottsparken ritades av tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdsarkitekten Ilja Surmin med Le Blonds parkanl\xc3\xa4ggning vid slottet i Strelna som f\xc3\xb6rebild. Efter Peter den stores d\xc3\xb6d 1725 kom slottet dock endast s\xc3\xa4llan att anv\xc3\xa4ndas av tsarfamiljen som residens, och bes\xc3\xb6ktes vid enstaka tillf\xc3\xa4llen av kejsarinnan Elisabet av Ryssland och Katarina den stora. Mellan 1741 och 1917 var slottet s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r den ryska guvern\xc3\xb6ren av Guvernementet Estland. 1828\xe2\x80\x931830 genomf\xc3\xb6rdes en st\xc3\xb6rre upprustning av slottet och parken._NEWLINE_Efter f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget och Estlands sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet blev slottet konstmuseum fram till 1928. Slottet kom d\xc3\xa4refter att anv\xc3\xa4ndas av Estlands stats\xc3\xb6verhuvuden som residens och blev officiellt presidentpalats 1934 under Konstantin P\xc3\xa4ts regering, d\xc3\xa5 ocks\xc3\xa5 ombyggnader f\xc3\xb6r att anpassa slottet och parken till denna roll genomf\xc3\xb6rdes._NEWLINE_Arkitekten Alar Kotli ritade administrationsbyggnaden som uppf\xc3\xb6rdes 1938 i slottsparken och som idag fungerar som Estlands presidents officiella residens. Efter Sovjetunionens ockupation av Estland under andra v\xc3\xa4rldskriget blev slottet \xc3\xa5ter konstmuseum, men f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll under Sovjetepoken p\xc3\xa5 grund av bristande underh\xc3\xa5ll. Under 1990-talet genomf\xc3\xb6rdes en st\xc3\xb6rre renovering med hj\xc3\xa4lp av svenskt bist\xc3\xa5nd. Sedan renoveringen avslutades drivs slottet idag som en filial av Estlands statliga konstmuseum, med en permanent utst\xc3\xa4llning av v\xc3\xa4sterl\xc3\xa4ndsk och rysk konst fr\xc3\xa5n 1500- till 1900-talet. 2006 f\xc3\xa4rdigst\xc3\xa4lldes den nya huvudbyggnaden f\xc3\xb6r det statliga konstmuseet, Kumu, i utkanten av slottsparken._NEWLINE_Av den ursprungliga interi\xc3\xb6ren m\xc3\xa4rks fr\xc3\xa4mst slottets stora sal, med originalstuckaturer fr\xc3\xa5n Katarina I:s tid.'