b'\n_START_ARTICLE_\nPluricentriskt spr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nEtt pluricentriskt spr\xc3\xa5k \xc3\xa4r ett spr\xc3\xa5k som finns i flera standardvarieteter. Ett pluricentriskt spr\xc3\xa5k har tv\xc3\xa5 eller flera politiska och kulturella kraftcentra, som skapar n\xc3\xa5got olika varieteter av spr\xc3\xa5ket. Orsaken \xc3\xa4r vanligen att spr\xc3\xa5ket talas i mer \xc3\xa4n ett land._NEWLINE_Spr\xc3\xa5klig pluricentricitet \xc3\xa4r ett spr\xc3\xa5ksociologiskt begrepp.\n_START_SECTION_\nOlika betydelser\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet pluricentriskt spr\xc3\xa5k har anv\xc3\xa4nts p\xc3\xa5 tv\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt. F\xc3\xb6r det f\xc3\xb6rsta har ett spr\xc3\xa5k ansetts vara pluricentriskt om dess spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5de delas av riksgr\xc3\xa4nser och spr\xc3\xa5ket talas i tv\xc3\xa5 eller flera suver\xc3\xa4na stater d\xc3\xa4r spr\xc3\xa5ket de jure eller de facto \xc3\xa4r officiellt spr\xc3\xa5k. Ett exempel \xc3\xa4r tyska, som \xc3\xa4r officiellt spr\xc3\xa5k och st\xc3\xb6rsta spr\xc3\xa5k i Tyskland, \xc3\x96sterrike, Schweiz och Liechtenstein, och har en viss st\xc3\xa4llning i ytterligare l\xc3\xa4nder._NEWLINE_F\xc3\xb6r det andra har n\xc3\xa5gra spr\xc3\xa5k ansetts vara pluricentriska \xc3\xa4ven om spr\xc3\xa5kets olika kraftcentra ligger inom samma suver\xc3\xa4na stat. Ett exempel \xc3\xa4r serbokroatiska n\xc3\xa4r staten Jugoslavien existerade. Serbokroatiska var officiellt ett spr\xc3\xa5k, men kroatiska och serbiska varieteter fanns i de historiskt och kulturellt \xc3\xa5tskilda jugoslaviska delrepublikerna Kroatien och Serbien.\n_START_SECTION_\nUtveckling av natiolekter\n_START_PARAGRAPH_\nUtvecklingen av ett spr\xc3\xa5k p\xc3\xa5g\xc3\xa5r st\xc3\xa4ndigt. Om spr\xc3\xa5ket bara talas inom ett rike finns oftast en stark gemensam normbildning f\xc3\xb6r spr\xc3\xa5kutvecklingen. Men l\xc3\xa4get \xc3\xa4r annorlunda om ett spr\xc3\xa5k talas i flera stater (eller flera delstater med olika kulturell och politisk identitiet). Folkgrupper som talar samma spr\xc3\xa5k fast i olika stater fattar ibland informella eller officiella beslut om sitt standardsspr\xc3\xa5k utan att r\xc3\xa5dg\xc3\xb6ra \xc3\xb6ver gr\xc3\xa4nserna. Det blir en brist p\xc3\xa5 samordning av spr\xc3\xa5kutvecklingen i olika stater. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r uppst\xc3\xa5r skillnader mellan varianter av ett spr\xc3\xa5k i olika stater. _NEWLINE_De spr\xc3\xa5kliga varieteter som uppst\xc3\xa5r genom pluricentricitet kallas natiolekter. Natiolekt \xc3\xa4r inte samma sak som dialekt, utan syftar p\xc3\xa5 spr\xc3\xa5kskillnader som uppst\xc3\xa5r n\xc3\xa4r ett spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5de delas av riksgr\xc3\xa4nser. Natiolekter \xc3\xa4r utbyggnadssp\xc3\xa5k eftersom standardisering och skriftspr\xc3\xa5klig odling k\xc3\xa4nnetecknar utvecklingen av en natiolekt. Om varieteter av ett spr\xc3\xa5k i olika l\xc3\xa4nder skiljer sig \xc3\xa5t p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som inte p\xc3\xa5verkas av statsgr\xc3\xa4nsernas dragning \xc3\xa4r de vanliga dialekter._NEWLINE_Det mest k\xc3\xa4nda exemplet p\xc3\xa5 natiolekter \xc3\xa4r brittisk och amerikansk standardengelska, som skiljer sig \xc3\xa5t i stavning, ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d och uttal. Engelska \xc3\xa4r visserligen inte de jure officiellt spr\xc3\xa5k i dessa l\xc3\xa4nder, och det finns ingen officiell normering av engelskan i n\xc3\xa5gotdera landet, men \xc3\xa5rhundradens h\xc3\xa4vdvunna spr\xc3\xa5kliga konventioner i f\xc3\xb6rvaltning, utbildning och kultur har skapat en relativt liten men orubblig skillnad mellan varieteterna. Pluricentriska spr\xc3\xa5k som engelska f\xc3\xb6renar folk i olika l\xc3\xa4nder likav\xc3\xa4l som de skiljer folkgrupper \xc3\xa5t genom utvecklandet av olika riksspr\xc3\xa5ksnormer och spr\xc3\xa5kdrag som talarna i olika l\xc3\xa4nder identifierar sig med. Detta uttrycks tr\xc3\xa4ffande i det sk\xc3\xa4mtsamma yttrandet att \xe2\x80\x9dBritain and America are two nations divided by a common language\xe2\x80\x9d (Storbritannien och Amerika \xc3\xa4r tv\xc3\xa5 l\xc3\xa4nder \xc3\xa5tskilda av ett gemensamt spr\xc3\xa5k).\n_START_SECTION_\nSvenska\n_START_PARAGRAPH_\nSvenska \xc3\xa4r pluricentriskt, eftersom det \xc3\xa4r officiellt spr\xc3\xa5k i Finland vid sidan av finska. Skillnader har uppkommit bland annat d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att finlandssvenskt standardspr\xc3\xa5k har p\xc3\xa5verkats av finskt tal\xe2\x80\x90 och skriftspr\xc3\xa5k, och att spr\xc3\xa5kdrag som f\xc3\xb6rsvunnit i Sverige har bevarats i Finland. N\xc3\xa4r man j\xc3\xa4mf\xc3\xb6r de sverigesvenska och finlandssvenska standardspr\xc3\xa5ken som natiolekter unders\xc3\xb6ker man endast de s\xc3\xa4rskiljande spr\xc3\xa5kdrag som troligen finns i de tv\xc3\xa5 standardspr\xc3\xa5ken d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att en riksgr\xc3\xa4ns finns mellan Sverige och Finland sedan 1809; analysen syftar inte till att beskriva dialektskillnader, som naturligtvis ocks\xc3\xa5 finns.\n_START_SECTION_\nSkillnader i vokabul\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5nga skillnader i ordf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d beror p\xc3\xa5 att Finland fattar officiella beslut om svensk terminologi i lagstiftning och dylikt.\xe2\x80\x82\xe2\x80\x9dVallokal\xe2\x80\x9d officiellt heter \xe2\x80\x9dr\xc3\xb6stningsst\xc3\xa4lle\xe2\x80\x9d i svenskspr\xc3\xa5kig lagstiftning i Finland. Andra finlandismer beror p\xc3\xa5 fast rotat spr\xc3\xa5kbruk, som att en finlandssvensk \xe2\x80\x9dsemla\xe2\x80\x9d \xc3\xa4r vad som i Sverige kallas en \xe2\x80\x9dfralla\xe2\x80\x9d. \xc3\x85terigen beror skillnaden p\xc3\xa5 att finlandssvenska \xc3\xa4r mer konservativ.\n_START_SECTION_\nSkillnaden natiolekt\xe2\x80\x93dialekt\n_START_PARAGRAPH_\nSvenskans pluricentricitet belyser skillnaden mellan dialekt och natiolekt. Geografiska dialektskillnader finns i n\xc3\xa4stan alla spr\xc3\xa5k. De flesta dialektdrag undviks n\xc3\xa4r ett spr\xc3\xa5ks talare vill anv\xc3\xa4nda standardspr\xc3\xa5k, och i synnerhet n\xc3\xa4r de skriver standardspr\xc3\xa5k. Men finlandssvenskt standardspr\xc3\xa5k \xc3\xa4r en natiolekt, eftersom s\xc3\xa4rdrag finns kvar \xc3\xa4ven n\xc3\xa4r finlandssvenska personer str\xc3\xa4var efter att skriva sitt samh\xc3\xa4lles standardspr\xc3\xa5k. Den finl\xc3\xa4ndska koncernen Fazer skriver i sin (dialektfria) svenskspr\xc3\xa5kiga produktinformation i Finland: \xe2\x80\x9dMjuka semlor \xc3\xa4r hela familjens favorit till frukost. Var och en kan fylla semlan med sina egna favoritp\xc3\xa5l\xc3\xa4gg och b\xc3\xb6rja dagen med smaken av \xc3\xa4kta br\xc3\xb6d.\xe2\x80\x9d S\xc3\xa5dana spr\xc3\xa5kskillnader finns inte mellan till exempel Stockholm och G\xc3\xb6teborg; i standardsvenska kan man bara se geografiska skillnader om skribenter avsiktligt blandar in dialektala drag.\n_START_SECTION_\nBegreppets ursprung\n_START_PARAGRAPH_\nBegreppet pluricentriskt spr\xc3\xa5k har troligen utvecklats av William Stewart med medverkan av Heinz Kloss. Heinz Kloss var f\xc3\xb6rst att publicera termen i tryck 1967. William Stewart publicerade en artikel om pluricentriskt spr\xc3\xa5k 1968, men cirkulerade id\xc3\xa9erna i otryckt form tidigare. (B\xc3\xa5de Stewart och Kloss anv\xc3\xa4nde dock formen \xe2\x80\x9dpolycentriskt spr\xc3\xa5k\xe2\x80\x9d, som kanske \xc3\xb6vergivits av lingvister en\xc3\xa4r det \xc3\xa4r en barbarism.) Heinz Kloss har \xc3\xa4ven skapat t\xc3\xa4nkandet om avst\xc3\xa5ndsspr\xc3\xa5k, utbyggnadsspr\xc3\xa5k och takspr\xc3\xa5k, som kompletterar teorin om pluricentricitet inom spr\xc3\xa5ksociologisk forskning.'