b'\n_START_ARTICLE_\nMasugnsbyn\n_START_SECTION_\nJunosuando gruva och masugn\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rnmalmsf\xc3\xb6rekomsten i Masugnsbyn uppt\xc3\xa4cktes 1642, enligt traditionen av bonden Lars Larsson Lasu fr\xc3\xa5n Junosuando som under en ekorrjakt lade m\xc3\xa4rke till att hans j\xc3\xa4rnskodda pilspets fastnat vid ett magnetiskt stenblock. Borgare fr\xc3\xa5n Torne\xc3\xa5 fick privilegiebrev p\xc3\xa5 exploateringen och genomf\xc3\xb6rde brytning och provsm\xc3\xa4ltning med lovande resultat. Det visade sig emellertid vara sv\xc3\xa5rt att transportera material och proviant fr\xc3\xa5n Torne\xc3\xa5 till gruvomr\xc3\xa5det, en str\xc3\xa4cka p\xc3\xa5 drygt 25 mil, varf\xc3\xb6r borgarna bad att f\xc3\xa5 \xc3\xa5terl\xc3\xa4mna alla sina privilegier 1646. Projektet \xc3\xb6vertogs av utifr\xc3\xa5n kommande intressenter, n\xc3\xa4mligen Arendt Grape, f\xc3\xb6dd i L\xc3\xbcbeck men verksam som k\xc3\xb6pman i Stockholm, och hyttm\xc3\xa4staren Jacob Pfundt, som varit verksam vid Nasafj\xc3\xa4lls silververk. Grape och Pfundt fick ett nytt privilegiebrev enligt vilket traktens b\xc3\xb6nder och samer skulle hj\xc3\xa4lpa till med transporter och vedhuggning. Vidare fick bruks\xc3\xa4garna r\xc3\xa4tt att uppf\xc3\xb6ra masugn, hamrar och andra n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga verk, samt att utnyttja str\xc3\xb6mmar, skog, \xc3\xa4ngsmarker med mera upp till ett par mils avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n bruket._NEWLINE_\xc3\x85r 1647 uppf\xc3\xb6rdes masugn, gruvfogdebostad och bruksg\xc3\xa5rd i nuvarande Masugnsbyn. Detta namn anv\xc3\xa4ndes emellertid inte d\xc3\xa5, utan anl\xc3\xa4ggningarna kallades f\xc3\xb6r Junosuando gruva och Junosuando masugn. Malmen br\xc3\xb6ts genom tillmakning och bars p\xc3\xa5 b\xc3\xa5rar till masugnen, som bara l\xc3\xa5g 60\xc2\xa0meter fr\xc3\xa5n gruvh\xc3\xa5let. Efter krossning och rostning sm\xc3\xa4ltes malmen i masugnen till tackj\xc3\xa4rn. Detta transporterades till Torne\xc3\xa4lven och f\xc3\xb6rdes till Kengis, d\xc3\xa4r en hammarsmedja anlades. Redan efter n\xc3\xa5gra \xc3\xa5r som gruv\xc3\xa4gare hade emellertid Arendt Grapes gjort slut p\xc3\xa5 sitt driftskapital och satt sig i skuld till kronan. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r tr\xc3\xa4dde de fr\xc3\xa5n Republiken F\xc3\xb6renade Nederl\xc3\xa4nderna inflyttade aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4nnen och br\xc3\xb6derna Abraham och Jacob Momma in i r\xc3\xb6relsen 1653, l\xc3\xb6ste in Grapes skuld och \xc3\xb6vertog tv\xc3\xa5 tredjedelar av f\xc3\xb6retaget. Grape blev kvar som platschef, men i realiteten var det br\xc3\xb6derna Momma som best\xc3\xa4mde. Den gamla masugnen revs och ersattes med en ny. En v\xc3\xa4g anlades fr\xc3\xa5n masugnen till Torne\xc3\xa4lven f\xc3\xb6r att underl\xc3\xa4tta transporterna, och Kengis bruk byggdes ut. N\xc3\xa5gon g\xc3\xa5ng kring 1660 anlades ocks\xc3\xa5 en kopparhytta i Masugnsbyn f\xc3\xb6r att sm\xc3\xa4lta kopparmalm fr\xc3\xa5n br\xc3\xb6derna Mommas nya koppargruva i Svappavaara. Denna hytta blev dock inte s\xc3\xa5 l\xc3\xa5ngvarig utan var i f\xc3\xb6rfall 1674._NEWLINE_Inte heller de nya \xc3\xa4garna fick emellertid l\xc3\xb6nsamhet i produktionen, och den siste kvarvarande del\xc3\xa4garen, Abraham Momma (d\xc3\xa5 liksom sin bror adlad under namnet Reenstierna), avled utfattig 1690. Efter detta inr\xc3\xa4ttades bolaget V\xc3\xa4sterbottniska bergslagen som \xc3\xb6vertog privilegierna f\xc3\xb6r verksamheten. Bergslaget bestod av 300 andelar som \xc3\xa4gdes av bland andra kungliga r\xc3\xa5d, \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n, brukspatroner och aff\xc3\xa4rsm\xc3\xa4n._NEWLINE_Under det nya bolagets tid gjordes flera satsningar. Ytterligare en masugn byggdes 1711 i Tornefors vid Torne\xc3\xa4lven, men den f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rdes av ryska soldater 1715. Under 1730-talet n\xc3\xa5dde produktionen i Junosuando masugn rekordsiffran 1\xc2\xa0049\xc2\xa0skeppund (ca 143\xc2\xa0ton) tackj\xc3\xa4rn. Men verksamheten f\xc3\xb6rblev problematisk och skildrades av landsh\xc3\xb6vding Gabriel Gyllengrip som ytterst bristf\xc3\xa4llig. Masugnen och \xc3\xb6vriga byggnader var i d\xc3\xa5ligt skick, och masugnen kunde ibland stanna mitt i b\xc3\xa4sta arbetstiden s\xc3\xa5 att det inte kom fram n\xc3\xa5got tackj\xc3\xa4rn till st\xc3\xa5ngj\xc3\xa4rnshamrarna. \xc3\x85r 1737 anst\xc3\xa4lldes Abraham Steinholtz som direkt\xc3\xb6r f\xc3\xb6r V\xc3\xa4sterbottniska bergslagen. Han l\xc3\xb6ste successivt ut \xc3\xb6vriga del\xc3\xa4gare och blev ensam \xc3\xa4gare 1746. En ny masugn anlades 1745, nu i Palokorva vid Torne\xc3\xa4lven. Men problemen fanns kvar, och n\xc3\xa4r Steinholtz dog 1781 l\xc3\xa4mnade han efter sig skulder. \xc3\x85r 1804 bl\xc3\xa5stes Junosuando masugn f\xc3\xb6r sista g\xc3\xa5ngen, men brytningen av j\xc3\xa4rnmalm i Junosuando gruva fortsatte \xc3\xa4nnu n\xc3\xa5gon tid, om \xc3\xa4n i blygsam omfattning._NEWLINE_Idag finns gamla gruvh\xc3\xa5l, masugnsruin, slaggvarp, rostplats och husgrunder kvar vid Rautajoki tillsammans med en kombinerad s\xc3\xa5g och kvarn fr\xc3\xa5n 1910-talet samt byggnader fr\xc3\xa5n den senare kalkutvinningen. I n\xc3\xa4rheten finns den gamla bruksg\xc3\xa5rden, som fungerar som hembygdsg\xc3\xa5rd. Masugnsbyn \xc3\xa4r av riksintresse f\xc3\xb6r kulturmilj\xc3\xb6v\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nKalkbrytning\n_START_PARAGRAPH_\nI Masugnsbyn finns ocks\xc3\xa5 en dolomitfyndighet som f\xc3\xb6rst br\xc3\xb6ts f\xc3\xb6r lokala behov. \xc3\x85r 1933 uppf\xc3\xb6rdes ett kalkmagasin och 1952 tillkom en kalkugn f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6r\xc3\xa4dla dolomiten. F\xc3\xb6r\xc3\xa4dlingen lades snart ned, men ugnen st\xc3\xa5r kvar p\xc3\xa5 platsen och dolomitbrottet exploateras fortfarande.\n_START_SECTION_\nSamh\xc3\xa4llet\n_START_PARAGRAPH_\nFlera sm\xc3\xa5 f\xc3\xb6retag finns i byn: r\xc3\xb6rmokare, snickare, fotv\xc3\xa5rdare, skogsentrepren\xc3\xb6rer och d\xc3\xa4ckfirma med mera. Sedan 2012 finns h\xc3\xa4r en v\xc3\xa4gkrog med mera, North Canyon Center.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nDolomit bryts i dolomitbrottet som ligger alldeles bredvid den gamla j\xc3\xa4rngruvan. Dolomiten anv\xc3\xa4nds i LKAB:s kulsinterverk i Kiruna i kulsinterprocessen. \xc3\x85rsproduktionsm\xc3\xa5let \xc3\xa4r 250\xc2\xa0000 ton dolomit. I januari 2012 k\xc3\xb6r 8 lastbilar knutna till BDX dolomiten till Kiruna i dubbla skift 7 dagar i veckan. Det borras med en Sandvik Tamrock 780 och spr\xc3\xa4ngs med hj\xc3\xa4lp av en laddbil som kommer fr\xc3\xa5n Svappavaara. De maskinerna \xc3\xa4gs av KGS. En stor Volvo EC360HR gr\xc3\xa4vmaskin fr\xc3\xa5n LTH assisterar med avt\xc3\xa4ckning, skutknackning, skrotning av bergv\xc3\xa4ggar med mera.  _NEWLINE_De flesta byborna jobbar i Vittangi eller Svappavaara.'