b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\x9aroda \xc5\x9al\xc4\x85ska\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nStaden \xc5\x9aroda \xc5\x9al\xc4\x85ska ligger i ett b\xc3\xb6rdigt jordbrukslandskap vid \xc3\xa5n \xc5\x9aredzka Woda, 11 km s\xc3\xb6der om floden Oder. Staden ligger mitt p\xc3\xa5 \xc5\x9arodaplat\xc3\xa5n som begr\xc3\xa4nsas av floderna Oder, Kaczawa, Nysa Szalona och Strzegomka.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRedan under 1100-talet uppstod en marknadsort p\xc3\xa5 platsen, som l\xc3\xa5g vid den viktiga \xc3\xb6st-v\xc3\xa4stliga landsv\xc3\xa4gen Via Regia. Namnet \xc5\x9aroda betyder "onsdag", vilket tros syfta p\xc3\xa5 onsdagsmarknaderna som h\xc3\xb6lls i staden. Under b\xc3\xb6rjan av 1200-talet erh\xc3\xb6ll staden stadsr\xc3\xa4ttigheter av Henrik I av Schlesien. Stadsr\xc3\xa4ttigherna utgjordes av en anpassad form av Magdeburgr\xc3\xa4tten, och denna variant kom att anv\xc3\xa4ndas i stor utstr\xc3\xa4ckning i andra st\xc3\xa4der i Schlesien och Polen, under namnet Neumarktr\xc3\xa4tten, efter stadens tyska namn Neumarkt. Staden omn\xc3\xa4mns f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1223, d\xc3\xa5 biskop Laurentius av Breslau gav staden Ujest stadsr\xc3\xa4ttigheter enligt modell fr\xc3\xa5n "Hertig Henriks nya marknadsstad, som kallas \'Szroda\'". Staden betecknas 1228 som by och 1229 fanns en Schulthei\xc3\x9f och en landsfogde. 1238 betecknades orten som stad. Staden anlades enligt ett rutn\xc3\xa4t omkring en rak huvudgata, som i stadens centrum vidgar sig till ett avl\xc3\xa5ngt torg. \xc3\x85r 1233 omn\xc3\xa4mns S:t Andreaskyrkan och omkring 1253 anlades en borg i nordv\xc3\xa4stra delen av staden, vars f\xc3\xb6rste borggreve omn\xc3\xa4mns 1269. Omkring denna tid grundades troligen \xc3\xa4ven franciskanerklostret i syd\xc3\xb6stra delen av staden, men de \xc3\xa4ldsta bel\xc3\xa4ggen f\xc3\xb6r klostrets existens \xc3\xa4r daterade till 1318._NEWLINE_Vid delningen av hertigd\xc3\xb6met Schlesien kom staden att bli del av hertigd\xc3\xb6met Breslau och tillsammans med detta fr\xc3\xa5n 1327 ett l\xc3\xa4n under kungariket B\xc3\xb6hmen. Efter Henrik VI av Schlesiens d\xc3\xb6d 1335 kom l\xc3\xa4net att \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till de b\xc3\xb6hmiska kronl\xc3\xa4nderna. I perioder administrerades staden av kungliga l\xc3\xa4nsherrar och \xc3\xa4mbetsm\xc3\xa4n och senare kom staden \xc3\xa4ven att tillh\xc3\xb6ra staden Breslau. I b\xc3\xb6rjan av 1600-talet k\xc3\xb6ptes borgen av staden Breslau och efter att borgen under p\xc3\xa5f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5rhundraden gradvis f\xc3\xb6rfallit kom den att rivas under 1800-talet._NEWLINE_Under medeltiden var staden omg\xc3\xa4rdad av en stadsmur och var ett centrum f\xc3\xb6r handel och hantverk. Staden hade privilegier f\xc3\xb6r handel med B\xc3\xb6hmen, tre stora marknader \xc3\xa5rligen och en saltmarknad. \xc3\x85r 1323 fanns ett vinodlarskr\xc3\xa5. 1349 \xc3\xb6verl\xc3\xa4t Preczlaw von Pogarell, biskop av Breslau, beskyddarskapet av Mariahospitalet till benediktinerklostret i Opatowitz i \xc3\xb6stra B\xc3\xb6hmen. Efter att klostret f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rts av husiterna 1421 flydde munkarna till Neumarkt och grundade ett prosteri, som fanns kvar fram till 1535. Efter att den siste abboten avlidit \xc3\xa5tergick Neumarkt och Wahlstatt till hertigd\xc3\xb6met Liegnitz och s\xc3\xa5ldes. Reformationen n\xc3\xa5dde staden 1523 och 1527 blev franciskanerkyrkan protestantisk, 1540 \xc3\xa4ven S:t Andreaskyrkan. Efter trettio\xc3\xa5riga kriget genomf\xc3\xb6rdes motreformationen i staden och klostret blev \xc3\xa5ter franciskanerkloster._NEWLINE_Efter \xc3\x96sterrikiska tronf\xc3\xb6ljdskriget blev Neumarkt som del av Schlesien 1742 del av kungariket Preussen. Under sju\xc3\xa5rskriget intogs Neumarkt 4 december 1757 av Fredrik II av Preussens trupper, vilket blev upptakten till slaget vid Leuthen som stod \xc3\xb6ster om staden._NEWLINE_Under Napoleonkrigen uppeh\xc3\xb6ll sig Napoleon i staden mellan 30 maj och 5 juni 1813 i franska h\xc3\xb6gkvarteret h\xc3\xa4r, d\xc3\xa4r vapenstillest\xc3\xa5ndet i Pl\xc3\xa4switz f\xc3\xb6rhandlades fram. Efter de administrativa reformerna 1815 blev staden del av provinsen Schlesien och huvudort i Landkreis Neumarkt i Regierungsbezirk Breslau._NEWLINE_De viktigaste n\xc3\xa4ringarna under 1800-talet var tobaksodling och l\xc3\xa4derframst\xc3\xa4llning. J\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen Breslau\xe2\x80\x93Liegnitz\xe2\x80\x93Berlin drogs fyra kilometer utanf\xc3\xb6r staden, vilket ledde till att staden f\xc3\xb6rst 1926 fick j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsanslutning genom en sidolinje fr\xc3\xa5n Ober Stephansdorf. Samma \xc3\xa5r som krigsutbrottet 1939 infogades byarna Fl\xc3\xa4mischdorf, Probstei och Pfaffendorf i staden, vilket d\xc3\xa5 gav ett sammanlagt inv\xc3\xa5narantal p\xc3\xa5 6\xc2\xa0428 inv\xc3\xa5nare._NEWLINE_Som f\xc3\xb6ljd av andra v\xc3\xa4rldskriget kom Neumarkt 1945 att bli del av Polen och d\xc3\xb6ptes officiellt om till den polska namnformen \xc5\x9aroda \xc5\x9al\xc4\x85ska. Den tyskspr\xc3\xa5kiga befolkningen f\xc3\xb6rdrevs v\xc3\xa4sterut. Under decennierna efter kriget \xc3\xa5terbefolkades staden av polska bos\xc3\xa4ttare och flyktingar fr\xc3\xa5n de tidigare polska omr\xc3\xa5dena \xc3\xb6ster om Curzonlinjen. \xc3\x85ren 1946 till 1975 var \xc5\x9aroda \xc5\x9al\xc4\x85ska s\xc3\xa4te f\xc3\xb6r distriktet Powiat \xc5\x9bredzki. Staden fick denna status som distriktshuvudort \xc3\xa5ter i samband med den stora polska f\xc3\xb6rvaltningsreformen 1 januari 1999, d\xc3\xa5 staden blev del av Nedre Schlesiens vojvodskap efter att dessf\xc3\xb6rinnan tillh\xc3\xb6rt Wroc\xc5\x82aws vojvodskap.'