b'\n_START_ARTICLE_\nArmavir (antik stad)\n_START_SECTION_\nAntiken\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det runt det antika Armavir var bebott sedan 500-talet f\xc3\xb6r Kristus. Olika verktyg av obsidian, bronsf\xc3\xb6rem\xc3\xa5l samt keramik har uppt\xc3\xa4ckts fr\xc3\xa5n denna tid. Armavir tros ha grundats av kung Aramais omkring 1980 f\xc3\xb6re Kristus och \xc3\xa4r en av Armeniens flera tidigare huvudst\xc3\xa4der. _NEWLINE_Under f\xc3\xb6rsta h\xc3\xa4lften av 700-talet f\xc3\xb6re Kristus byggde kung Argishti I av Urartu en f\xc3\xa4stning i omr\xc3\xa5det som han d\xc3\xb6pte till Argishtikhinili. Inskriptioner fr\xc3\xa5n urartisk tid ber\xc3\xa4ttar att staden grundades 776, sex \xc3\xa5r efter grundandet av Erebuni._NEWLINE_\xc3\x85r 331 f\xc3\xb6re Kristus, n\xc3\xa4r Armenien styrdes under orontiddynastin, h\xc3\xa4vdade det sin sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndighet fr\xc3\xa5n det Akemenidiska riket, varefter Armavir blev huvudstad i Armenien. Det har hittats block av lera fr\xc3\xa5n akemenidperioden med skrift p\xc3\xa5 elamitiska som beskriver episoder i eposet Gilgamesh. Olika inskrifter p\xc3\xa5 hellenistisk grekiska som h\xc3\xb6ggs in omkring 200-talet f\xc3\xb6re Kristus har ocks\xc3\xa5 uppt\xc3\xa4ckts, inklusive poesi fr\xc3\xa5n Hesiodos, rader av Euripides, en lista \xc3\xb6ver antika makedonska m\xc3\xa5nader samt namn p\xc3\xa5 orontidiska kungar._NEWLINE_Kung Orontes IV (eller Jervand IV) flyttade p\xc3\xa5 200-talet Armeniens huvudstad till det nygrundade Jervandasjat, som efter det att floden s\xc3\xb6der om Armavir \xc3\xa4ndrat flodb\xc3\xa4dd, l\xc3\xa5g b\xc3\xa4ttre till geografiskt vid den plats floden Achurjan hade sitt utlopp i Aras._NEWLINE_Den armeniska historikern Movses Khorenatsi fr\xc3\xa5n 400-talet beskriver Armavir som kungariket Armeniens f\xc3\xb6rsta huvudstad. Movses Khorenatsi skrev enligt den tradition som sade att kung Valarsace partanen, n\xc3\xa4r han slog sig ned i Armavir omkring 149 f\xc3\xb6re Kristus, byggde ett tempel d\xc3\xa4r och beg\xc3\xa4rde att prinsen Smbat av Bagratunidynastin skulle ge upp sin religion och sluta dyrka sina gudar, n\xc3\xa5got som Smbat v\xc3\xa4grade. Han ber\xc3\xa4ttar ocks\xc3\xa5 att kung Tigran II (som han anger satt p\xc3\xa5 tronen 90-36 f\xc3\xb6re Kristus), f\xc3\xb6r att h\xc3\xa4mnas p\xc3\xa5 drottning Kleopatra av Egypten, s\xc3\xa4nde en expeditionsstyrka till Palestina, skickade ett stort antal judar i f\xc3\xa5ngenskap och tv\xc3\xa5ngsbosatte dem i Armavir och i Vardges. Han p\xc3\xa5st\xc3\xa5r ocks\xc3\xa5 att judarna senare tvingades flytta fr\xc3\xa5n Armavir till Jervandasjat, samt att de \xc3\xa4nnu senare under kung Artashes I \xc3\xa4nnu en g\xc3\xa5ng f\xc3\xb6rflyttades till den nya huvudstaden Artasjat. Efter det att kung Shahpour II av Persien invaderat Armenien 360-370, l\xc3\xa4t han f\xc3\xb6ra iv\xc3\xa4g fr\xc3\xa5n Artasjat 30\xc2\xa0000 armeniska och 9\xc2\xa0000 judiska familjer, varefter han f\xc3\xb6rst\xc3\xb6rde staden._NEWLINE_Armavir er\xc3\xb6vrades av seleukiderna, parterna, romarna, sassaniderna och det Bysantinska riket innan det er\xc3\xb6vrades av araberna 645 efter Kristus.\n_START_SECTION_\nArmavir under medeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nDen arabiska \xc3\xb6verh\xc3\xb6gheten varade in p\xc3\xa5 800-talet, d\xc3\xa5 sajiderna \xc3\xb6vertog makten. Efter dessa styrde den georgiska Bagrationidynastin tills det bysantinska riket \xc3\xa5terer\xc3\xb6vrade landet 1045. Redan 1064 f\xc3\xb6rlorades det till seldjukerna, som d\xc3\xb6pte om staden till Sardarabad._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det styrdes senare av georgier, armenier, eldigusider och av det Khwaresmidiska riket. Mongolerna er\xc3\xb6vrade regionen 1239 och grundade Ilkhanat 1256. D\xc3\xa4refter \xc3\xb6vertogs omr\xc3\xa5det av chobanider 1353, Jalaridsultanatet 1357 och Kara Koyunludynastin 1388._NEWLINE_Timur Lenk er\xc3\xb6vradde regionen 1400 och Qara Yusuf \xc3\xa5tertog den 1407 fr\xc3\xa5n Timuridriket. Timur Lenks son Shah Rukh \xc3\xa5tertog omr\xc3\xa5det 1421, varefter Kara Koyunluh\xc3\xa4rskaren Jahan Shah er\xc3\xb6vrade det 1447.\n_START_SECTION_\nOttomansk-persiskt styre\n_START_PARAGRAPH_\nKara Koyunludynastins styre varade tills Uzun Hasan, h\xc3\xa4rskare \xc3\xb6ver Ak Koyunlu, er\xc3\xb6vrade dess rike 1468. Ak Koyunluturmenernas styre i sin tur varade till 1501, d\xc3\xa5 Ismail I er\xc3\xb6vrade riket. Ismail I grundade safaviddynastin. Omr\xc3\xa5det ockuperades under kortare perioder av det Osmanska riket 1514, 1534, 1548 och 1553. Staden er\xc3\xb6vrades d\xc3\xa4refter av det Osmanska riket 1585, men \xc3\xa5tertogs av safavidkungen Abbas I av Persien 1603. Under Abbas I:s styre tv\xc3\xa5ngsflyttades Amavirs inv\xc3\xa5nare till Persien och staden \xc3\xb6vergavs f\xc3\xb6r gott. _NEWLINE_\xc3\x85r 1613 byggde sju armeniska familjer en ny bos\xc3\xa4ttning  en kilometer \xc3\xb6ster om den antika staden.'