b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb6lblodbi\n_START_SECTION_\nBeskrivning\n_START_PARAGRAPH_\nEtt typiskt blodbi, med n\xc3\xa4stan h\xc3\xa5rl\xc3\xb6s kropp (hanen har dock vita h\xc3\xa5r i ansiktet), svart huvud och mellankropp samt en klarr\xc3\xb6d bakkropp. Honan har dock tergit 4 till 6 (de tre sista segmenten p\xc3\xa5 bakkroppens ovansida) svarta; hon har dessutom m\xc3\xb6rka vingar. F\xc3\xa4rgteckningen delas av m\xc3\xa5nga andra blodbin, men karakteristiskt f\xc3\xb6r arten \xc3\xa4r den k\xc3\xb6l (d\xc3\xa4rav trivialnamnet) som g\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n punkt\xc3\xb6gonen p\xc3\xa5 hj\xc3\xa4ssan till nacken. Baktill p\xc3\xa5 huvudet har den \xc3\xa4ven en upph\xc3\xb6jd list (crista p\xc3\xa5 latin; d\xc3\xa4rav artnamnet cristatus). Till skillnad fr\xc3\xa5n de flesta andra blodbin har dessutom b\xc3\xa5da k\xc3\xb6nen r\xc3\xb6daktiga skenben och f\xc3\xb6tter. Kroppsl\xc3\xa4ngden \xc3\xa4r 6 till 9 mm.\n_START_SECTION_\nEkologi\n_START_PARAGRAPH_\nHabitatet \xc3\xa4r sandf\xc3\xa4lt, sanddyner och troligtvis \xc3\xa4ven villatr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdar._NEWLINE_Likt alla blodbin \xc3\xa4r honan boparasit; hon bygger inga egna bon, utan l\xc3\xa4gger sina \xc3\xa4gg i andra bins bon, b\xc3\xa5de solit\xc3\xa4ra och samh\xc3\xa4llsbildande. I solit\xc3\xa4ra bon d\xc3\xb6dar honan v\xc3\xa4rd\xc3\xa4gget eller -larven i samband med \xc3\xa4ggl\xc3\xa4ggningen, s\xc3\xa5 hennes avkomma ost\xc3\xb6rt kan leva p\xc3\xa5 det insamlade matf\xc3\xb6rr\xc3\xa5det. Hon kan emellertid ta \xc3\xb6ver samh\xc3\xa4llsbildande bins bon p\xc3\xa5 ett s\xc3\xa4tt som liknar snylthumlorna; hon d\xc3\xb6dar drottningen, och l\xc3\xa5ter arbetarna i det \xc3\xb6vertagna boet f\xc3\xb6da upp sin avkomma. Uppgifter om de exakta v\xc3\xa4rdarterna \xc3\xa4r os\xc3\xa4kra; i Mellaneuropa \xc3\xa4r bandbiet Halictus subauratus en k\xc3\xa4nd v\xc3\xa4rdart. Andra, f\xc3\xb6reslagna v\xc3\xa4rdarter \xc3\xa4r st\xc3\xa4ppbandbi (Halictus leucaheneus), Halictus seladonius, kustbandbi (Halictus confusus), Halictus subauratus samt smalbiet Lasioglossum nigripes.\n_START_SECTION_\nUtbredning\n_START_PARAGRAPH_\nArten f\xc3\xb6rekommer i st\xc3\xb6rre delen av Syd- och Mellaneuropa med undantag f\xc3\xb6r Brittiska \xc3\xb6arna och Balkan. Den f\xc3\xb6rekommer ocks\xc3\xa5 i Turkiet, Tadzjikistan och Mongoliet. L\xc3\xa4ngre norrut finns den i Sverige, Polen och Lettland. Den svenska f\xc3\xb6rekomsten, som \xc3\xa4r den enda i Skandinavien, finns enbart p\xc3\xa5 \xc3\x96land.'