b'\n_START_ARTICLE_\nStephan Kekul\xc3\xa9 von Stradonitz\n_START_PARAGRAPH_\nStephan Kekul\xc3\xa9 von Stradonitz, f\xc3\xb6dd den 1 maj 1863 i Gent i Belgien, d\xc3\xb6d den 5 maj 1933 i Berlin, var genealog samt doktor i juridik och filosofi. Han \xc3\xa4r son till kemisten Friedrich August Kekul\xc3\xa9 von Stradonitz. Som genealog \xc3\xa4r Kekul\xc3\xa9 von Stradonitz k\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r sin f\xc3\xb6rnyelse av ett system f\xc3\xb6r numrering av anor, konstruerat av den spanske genealogen Jerome de Sosa 1676._NEWLINE_Hans bok \xe2\x80\x9dAhnentafel-Atlas\xe2\x80\x9d, utgiven 1898, fick stort genomslag och det f\xc3\xb6rnyade systemet \xc3\xa4r idag det mest anv\xc3\xa4nda. H\xc3\xa4mtat fr\xc3\xa5n boken kallas det i engelsktalande l\xc3\xa4nder \xe2\x80\x9dAhnentafel Numbering System\xe2\x80\x9d, i ett flertal andra l\xc3\xa4nder \xe2\x80\x9dSosa-Stradonitz System\xe2\x80\x9d, medan det p\xc3\xa5 svenska kallas \xe2\x80\x9dKekul\xc3\xa9s system\xe2\x80\x9d eller enbart \xe2\x80\x9dKekul\xc3\xa9\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Systemet inneb\xc3\xa4r att anorna numreras i stigande f\xc3\xb6ljd. Man utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n en proband, som kan vara man eller kvinna och har nummer 1. Probandens f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar noteras som 2 och 3 genom f\xc3\xb6rdubbling f\xc3\xb6r far (2) och f\xc3\xb6rdubbling plus 1 f\xc3\xb6r mor (3). Med samma metod noteras farfar som 4 och farmor som 5, medan morfar blir 6 och mormor 7 etc. J\xc3\xa4mna nummer f\xc3\xb6r m\xc3\xa4n, oj\xc3\xa4mna f\xc3\xb6r kvinnor._NEWLINE_Den som s\xc3\xb6ker en \xc3\xa4ttling halverar faderns nummer. Det framg\xc3\xa5r d\xc3\xa5 exempelvis, att anorna 14/15 \xc3\xa4r f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar till 7, som \xc3\xa4r en kvinna. Tillsammans med mannen 6 har hon dottern 3, som \xc3\xa4r probandens mor._NEWLINE_Vanligen kompletteras numren med bokst\xc3\xa4verna m (mor) och f (far). I det senare exemplet kan man d\xc3\xa5 urskilja 3 m / 6 mf / 7 mm / 14 mm f och 15 mm m. Antalet bokst\xc3\xa4ver (mm f) visar att anorna 14 och 15 \xc3\xa4r probandens tredje generation, oftast skrivet \xe2\x80\x9dgen. III\xe2\x80\x9d.'