b'\n_START_ARTICLE_\nKrapperups slott\n_START_SECTION_\n1300-talet: Den ursprungliga borgen\n_START_PARAGRAPH_\nDen ursprungliga borgbyggnaden tillkom mellan \xc3\xa5ren 1314 och 1353. Byggherre var en herr Johannes Jonaesson (p\xc3\xa5 danska Jens Jensson), som tidigare haft sin s\xc3\xa4tesg\xc3\xa5rd n\xc3\xa4ra Brunnby. Ett rektangul\xc3\xa4rt stenhus, inneh\xc3\xa5llande borgherrens bostad och festsal, utgjorde huvudbyggnaden. Omkring detta stenhus uppf\xc3\xb6rdes ekonomibyggnader av olika slag, s\xc3\xa5som kokhus och f\xc3\xb6rr\xc3\xa5d. Kring 1300-talets mitt b\xc3\xb6rjade man att bef\xc3\xa4sta borgen med ringmur, porttorn, vallgrav och vindbrygga. Nya ekonomibyggnader av sten, tegel och korsvirke uppf\xc3\xb6rdes innanf\xc3\xb6r ringmuren._NEWLINE_Vid 1300-talets b\xc3\xb6rjan utgjorde boskapssk\xc3\xb6tsel huvudn\xc3\xa4ringen. H\xc3\xa4rvid anv\xc3\xa4ndes den f\xc3\xa4ladsmark som fortfarande finns kvar inom mindre omr\xc3\xa5den. Mot slutet av 1300-talet blev spannm\xc3\xa5lsodling en viktigare del av borgens verksamhet._NEWLINE_Vid arkeologiska utgr\xc3\xa4vningar av borgg\xc3\xa5rden under \xc3\xa5ren 1996\xe2\x80\x9397 p\xc3\xa5tr\xc3\xa4ffades delar av 1300-talsborgen.\n_START_SECTION_\n1500-talet: Ren\xc3\xa4ssansborgen\n_START_PARAGRAPH_\nVid 1500-talets mitt uppf\xc3\xb6rdes det stora rektangul\xc3\xa4ra tegelhus som fortfarande \xc3\xa4r Krapperups huvudbyggnad. Huset \xc3\xa4r byggt i rens\xc3\xa4ssansstil. Byggherre var m\xc3\xb6jligen Anne Olufsdatter Krognos, men detta vet man inte helt s\xc3\xa4kert. Ett \xc3\xa5ttakantigt torn, sex v\xc3\xa5ningar h\xc3\xb6gt, uppf\xc3\xb6rdes i syd\xc3\xb6stra delen. Samtidigt som den nya huvudbyggnaden uppf\xc3\xb6rdes fanns den medeltida borgen kvar till omkring 1630. _NEWLINE_De sjuuddiga kritstensstj\xc3\xa4rnorna i fasaden, det gyllenstiernska familjevapnet, tillkom i b\xc3\xb6rjan av 1600-talet. Man tror att det \xc3\xa4r Hendrik Gyldenstierne, som under en tid som f\xc3\xb6rvaltare (1624\xe2\x80\x931629), anlagt dessa stj\xc3\xa4rnor. Ungef\xc3\xa4r 1630 revs den gamla borgen, och den s\xc3\xb6dra flygeln uppf\xc3\xb6rdes d\xc3\xa4refter.\n_START_SECTION_\n1600-tal: Barockslottet\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r grevinnan Maria Sophia De la Gardie (1627\xe2\x80\x931694) k\xc3\xb6pte slottet av Henrik Rantzau, ingick detta som en del i svenska statens f\xc3\xb6rsvenskning av Sk\xc3\xa5ne. Svenska adels\xc3\xa4tter b\xc3\xb6rjade nu ta \xc3\xb6ver de sk\xc3\xa5nska slott och gods som tidigare hade \xc3\xa4gts av den dansk-sk\xc3\xa5nska adeln. De la Gardie k\xc3\xb6pte \xc3\xa4ven stenkolsbrott i Tinkarp och bedrev d\xc3\xa4r gruvdrift. Kolen skulle anv\xc3\xa4ndas vid driften av Kullens fyr och andra fyrar, vilka grevinnan erh\xc3\xb6ll fyrningskontrakt p\xc3\xa5._NEWLINE_Under grevinnan De la Gardies tid byggdes slottet om i barockstil. Detta innebar bl.a. ett nytt valmat tak p\xc3\xa5 huvudbyggnaden med en central lanternin, h\xc3\xb6jande av v\xc3\xa5ningsplanen i den s\xc3\xb6dra flygeln, och anl\xc3\xa4ggande av en barocktr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\n1800- och 1900-talens Krapperup\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Christopher von Kochens d\xc3\xb6d 1809 \xc3\xb6vergick fideikommisset till sv\xc3\xa4rsonen Carl Christoffer Gyllenstierna, gift med Antoinette von Kochen. Deras son Nils Christoffer Gyllenstierna studerade biologi och zoologi i Uppsala. Han hade kontakter med flera av tidens st\xc3\xb6rsta vetenskapsm\xc3\xa4n inom omr\xc3\xa5det, bl.a. Sven Nilsson. Under Nils Christoffer Gyllenstiernas tid byggdes tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Krapperup ut. Flera exotiska v\xc3\xa4xter och tr\xc3\xa4d planterades in. I mitten av 1800-talet skedde en ombyggnad av s\xc3\xb6dra flygeln, d\xc3\xa5 nuvarande rumsindelning och f\xc3\xb6nsters\xc3\xa4ttning kom p\xc3\xa5 plats._NEWLINE_I mitten av 1800-talet avskaffades hoveriet. D\xc3\xa4rmed avskaffades dagsverken och b\xc3\xb6nderna fick ist\xc3\xa4llet erl\xc3\xa4gga arrende med kontanta avgifter. Under denna tid dr\xc3\xa4nerades mycket av f\xc3\xa4ladsmarkerna, som p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt kunde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r spannm\xc3\xa5lsodling. Storskiftet genomf\xc3\xb6rdes p\xc3\xa5 Krapperup mellan 1830 och 1870, vilket bidrog till ett effektivare jordbruk._NEWLINE_Kring sekelskiftet 1900 \xc3\xb6kade turismen vid Kullaberg. Nils Gyllenstierna \xc3\xb6kade arrendeavgifterna f\xc3\xb6r att \xc3\xa4ven han skulle f\xc3\xa5 del av de v\xc3\xa4xande inkomsterna. Detta ledde till en debatt i riksdagen om arrendatorers r\xc3\xa4tt att f\xc3\xa5 k\xc3\xb6pa ut sin mark, vilket slutligen resulterade i en "Lex M\xc3\xb6lle" \xc3\xa5r 1917. Denna gav arrendatorer r\xc3\xa4tt att frik\xc3\xb6pa sin mark._NEWLINE_Eftersom manliga arvingar saknades, \xc3\xb6verl\xc3\xa4t den siste fideikommissarien Gustaf Gyllenstierna 1967 godset till den Gyllenstiernska Krapperupsstiftelsen._NEWLINE_Under 1900-talet moderniserades lantbruket p\xc3\xa5 Krapperup ytterligare. Nya jordbruksmaskiner inf\xc3\xb6rskaffades, och personal kunde minskas. Djurh\xc3\xa5llning, s\xc3\xa5som mj\xc3\xb6lkproduktion och grisuppf\xc3\xb6dning, avvecklades under senare delen av 1900-talet. Idag odlas gr\xc3\xb6nsaker, spannm\xc3\xa5l, raps och sockerbetor p\xc3\xa5 Krapperups \xc3\xa4gor._NEWLINE_Egendomens totala markareal \xc3\xa4r \xc3\xa5r 2013 2750 ha, d\xc3\xa4rav 910 ha \xc3\xa5kermark, varav 360 ha \xc3\xa4r utarrenderade. 80% av marken utg\xc3\xb6rs av naturreservat, bel\xc3\xa4get inom \xc3\x96stra Kullaberg. Personalstyrkan inom lantbruket \xc3\xa4r 3\xe2\x80\x934 personer.\n_START_SECTION_\nSlottets innanm\xc3\xa4te\n_START_PARAGRAPH_\nI mittpartiet best\xc3\xa4ms planindelningen av ren\xc3\xa4ssansens korridorliknande f\xc3\xb6rstugor. I \xc3\xb6vrigt har Petter Gotthard von Kochens restaurering under 1750-60-talen, d\xc3\xa5 rokoko-stilen var p\xc3\xa5 modet, satt sin pr\xc3\xa4gel p\xc3\xa5 inredningen._NEWLINE_I slottets mittparti \xc3\xa4r f\xc3\xb6rstugan och en dubbelsidig trappa till ovanv\xc3\xa5ningen bel\xc3\xa4gna. Fr\xc3\xa5n f\xc3\xb6rstugan finns \xc3\xa5t s\xc3\xb6der f\xc3\xb6rbindelse mot k\xc3\xb6k och ekonomiutrymmen. \xc3\x85t norr ligger biblioteket som inneh\xc3\xa5ller en del av f\xc3\xa4ltmarskalken Johan Christopher Tolls boksamling. D\xc3\xa4r finns \xc3\xa4ven ett slottsmuseum. I bottenv\xc3\xa5ningens mittparti ligger "vapenrummet" med utg\xc3\xa5ng mot parken i v\xc3\xa4ster._NEWLINE_I \xc3\xb6vre v\xc3\xa5ningen kommer man via dubbeltrappan f\xc3\xb6rst upp till en l\xc3\xa5ngsmal hall med f\xc3\xb6nster \xc3\xa5t borgg\xc3\xa5rden. H\xc3\xa4r h\xc3\xa4nger ett antal portr\xc3\xa4tt \xc3\xb6ver tidigare \xc3\xa4gare till egendomen. I s\xc3\xb6der ansluter hallen till matsalen, som tidigare i slottets historia utgjordes av "gr\xc3\xb6na salen". Portr\xc3\xa4ttgalleriet forts\xc3\xa4tter i detta rum. I \xc3\xb6vre v\xc3\xa5ningen ligger ocks\xc3\xa5 ett antal representationsrum, vettande mot parken. Det f\xc3\xb6rsta av dessa \xc3\xa4r det bl\xc3\xa5 rummet, vars v\xc3\xa4ggar \xc3\xa4r djupbl\xc3\xa5 med sjuuddiga stj\xc3\xa4rnor.  Salongen med avrundade h\xc3\xb6rn och en originell kakelugn inreddes p\xc3\xa5 1880-talet. Vidare finns i \xc3\xb6vre v\xc3\xa5ningen ett f\xc3\xb6rmak och ett kabinett i slottets nordv\xc3\xa4stra h\xc3\xb6rn, det sistn\xc3\xa4mnda inrett p\xc3\xa5 1880-talet som friherrinnans skrivrum. Huvudbyggnadens interi\xc3\xb6rer \xc3\xa4r pr\xc3\xa4glade av oskariansk inredningssmak._NEWLINE_I s\xc3\xb6dra flygelns \xc3\xb6verv\xc3\xa5ning fanns fideikommissariens privata bostad, och i den norra flygeln fanns g\xc3\xa4strummen. I en brands\xc3\xa4ker k\xc3\xa4llare finns g\xc3\xa5rdsarkivet.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vriga byggnader\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6dra yttre borgg\xc3\xa5rdsl\xc3\xa4ngan: uppf\xc3\xb6rd 1807 som stall f\xc3\xb6r vagns- och ridh\xc3\xa4star. Numera anv\xc3\xa4nds huset av tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdspersonalen._NEWLINE_Br\xc3\xa4nneriet: Stenhuset mot v\xc3\xa4gen uppf\xc3\xb6rdes 1788 som br\xc3\xa4nneri. Fr\xc3\xa5n 1850 fanns h\xc3\xa4r g\xc3\xa5rdens mejeri. Idag anv\xc3\xa4nds huset delvis som tj\xc3\xa4nstebostad._NEWLINE_Stallplan med konsthall, museum och musikhall: Norr om yttre borgg\xc3\xa5rden ligger Stallplan. I s\xc3\xb6der finns norra yttre borgg\xc3\xa5rdsl\xc3\xa4ngan uppf\xc3\xb6rd som kostall 1812, nu anv\xc3\xa4nd f\xc3\xb6r musik och teater. Gr\xc3\xa5stensbyggnaden \xc3\xa5t \xc3\xb6ster p\xc3\xa5 stallplan, l\xc3\xa4ngs v\xc3\xa4gen, \xc3\xa4r fr\xc3\xa5n 1850 och rymmer konsthall och museum. H\xc3\xa4r var stall f\xc3\xb6r ungn\xc3\xb6t och arbetsh\xc3\xa4star och en tid p\xc3\xa5 1970-talet h\xc3\xb6nseri. Konsthallen drivs av Kullens Konstf\xc3\xb6rening. Korsvirkesl\xc3\xa4ngan, som avgr\xc3\xa4nsar Stallplan fr\xc3\xa5n roseng\xc3\xa5rden, \xc3\xa4r det gamla grishuset. H\xc3\xa4r och i det norra korsvirkeshuset, f\xc3\xb6rr g\xc3\xa5rdens verkstad, finns nu caf\xc3\xa9 och en konstbutik._NEWLINE_Br\xc3\xa4cke m\xc3\xb6lla, som ligger n\xc3\xa5gra hundra meter s\xc3\xb6der om Krapperup, har tidigare \xc3\xa4gts av slottsherrarna i Krapperup men \xc3\xa4gs idag av Kullabygdens Hembygdsf\xc3\xb6rening._NEWLINE_Krapperups stationshus ligger i utkanten av anl\xc3\xa4ggningarna, n\xc3\xa4ra Lerhamn. Stationen l\xc3\xa5g f\xc3\xb6rr vid M\xc3\xb6llebanan, som lades ner \xc3\xa5r 1963._NEWLINE_Krapperup har traditionellt sett st\xc3\xb6ttat och finansierat Brunnby kyrka och Arilds kapell. Godset har haft ett stort innehav av g\xc3\xa5rdar i framf\xc3\xb6r allt Kullabygden och Brunnby socken. Fiskebyarna M\xc3\xb6lle och Arild har mer eller mindre varit i slottets \xc3\xa4go och byborna har betalat arrende till slottsherrarna i Krapperup.\n_START_SECTION_\nGyllenstiernska Krapperupstiftelsen\n_START_PARAGRAPH_\nGyllenstiernska Krapperupstiftelsen \xc3\xa4r sedan 1967 \xc3\xa4gare till Krapperups slott med dess markomr\xc3\xa5den och \xc3\xb6vriga fastigheter. Stiftelsen \xc3\xa4r en r\xc3\xb6relsedrivande stiftelse med ett aktieinnehav p\xc3\xa5 288 miljoner kronor i januari 2011. _NEWLINE_Stiftelsen har till \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l att f\xc3\xb6rutom vissa humanit\xc3\xa4ra \xc3\xa5ligganden i hemf\xc3\xb6rsamlingen st\xc3\xb6dja vetenskap och forskning. Detta sker genom utdelande av fondmedel, men \xc3\xa4ven genom anordnande av tv\xc3\xa4rvetenskapliga symposier. Stiftelsen publicerar \xc3\xa4ven forskningsr\xc3\xb6n r\xc3\xb6rande godsets historia och kulturhistoria.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96vrigt\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard Perssons film Livet p\xc3\xa5 Landet fr\xc3\xa5n 1943 spelades delvis in p\xc3\xa5 Krapperup.'