b'\n_START_ARTICLE_\nIsak Gustaf Clason\n_START_SECTION_\nUtbildning och studieresor\n_START_PARAGRAPH_\nClason antogs 1874 som elev vid Kungliga Tekniska h\xc3\xb6gskolan; tv\xc3\xa5 sista \xc3\xa5ren utbildade han sig vid fackskolan f\xc3\xb6r arkitektur. \xc3\x85ren 1879\xe2\x80\x931881 gick han den kompletterande konstn\xc3\xa4rliga utbildningen vid Konstakademiens arkitekturskola. 1881 fick han efter en prist\xc3\xa4vling den kungliga medaljen och ett statligt resestipendium. Under en studieresa till Spanien och Madrid 1883 mottog han avg\xc3\xb6rande intryck av spansk arkitektur. 1886 reste han genom de sydfranska st\xc3\xa4derna Marseille, Arles, Avignon, N\xc3\xaemes och Narbonne, och i Toulouse beundrade han stadens medeltida tegelarkitektur. Han fortsatte norrut mot Tours och det var d\xc3\xa4r han befann sig, omgiven av tidig fransk ren\xc3\xa4ssans, n\xc3\xa4r han ritade sitt vinnande bidrag till en t\xc3\xa4vling om en fasad till Friedrich B\xc3\xbcnsows B\xc3\xbcnsowska huset vid Strandv\xc3\xa4gen i Stockholm.\n_START_SECTION_\nLiv och verk\n_START_PARAGRAPH_\nClason kom under 1890-talet att anses som en f\xc3\xb6rnyare som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade anv\xc3\xa4ndning av \xc3\xa4kta material s\xc3\xa5som tegel och natursten i st\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r puts och gips, som dominerade den samtida fasadarkitekturen. Clason reagerade ocks\xc3\xa5 mot de av f\xc3\xb6nster n\xc3\xa4stan helt uppl\xc3\xb6sta fasaderna och murytorna. Det var i och med byggandet av B\xc3\xbcnsowska huset 1886-1888 som Clason f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen helt kunde realisera de \xc3\xb6nskem\xc3\xa5l om material\xc3\xa4kthet och det samband mellan inneh\xc3\xa5ll och form han s\xc3\xb6kte efter. D\xc3\xa4remot hade han inget emot anv\xc3\xa4ndandet av \xc3\xa4ldre stilar; tv\xc3\xa4rtom han var ju sj\xc3\xa4lv en eklektiker utbildad i Scholanders och Zetterwalls anda._NEWLINE_\xc3\x85 1888 ritade Clason \xc3\x96stermalms Saluhall tillsammans med Kasper Salin, som \xc3\xa4ven stod f\xc3\xb6r den komplicerade inre gjutj\xc3\xa4rnskonstruktionen. Inf\xc3\xb6r arbetet med saluhallen hade Clason och Salin f\xc3\xa5tt inspiration under en stipendieresa 1883-1886, d\xc3\xa5 de studerade m\xc3\xa5nga nya exempel p\xc3\xa5 tegelarkitektur i Nordtyskland, Italien och Frankrike. S\xc3\xa4rskilt i Frankrike fanns flera monumentala gjutj\xc3\xa4rnskonstruktioner av denna avancerade typ som skulle bli stommen i \xc3\x96stermalmshallens tegelkatedral, en konstruktion som var ny i Sverige._NEWLINE_Clason reagerade starkt emot samtidens till\xc3\xa4mpning av \xc3\xa4ldre stilar och ans\xc3\xa5g att de alltf\xc3\xb6r rutinm\xc3\xa4sigt klistrades p\xc3\xa5 byggnader oavsett funktion eller behov. Han ans\xc3\xa5g exempelvis att den gotiska stilen som skapats huvudsakligen ur en religi\xc3\xb6s k\xc3\xa4nsla, borde anv\xc3\xa4ndas f\xc3\xb6r religi\xc3\xb6sa byggnader och behov, medan till exempel ren\xc3\xa4ssansen var en stil l\xc3\xa4mpad f\xc3\xb6r palatsbyggnader._NEWLINE_Clason ritade inte bara byggnader utan formgav \xc3\xa4ven en av Sveriges f\xc3\xb6rsta standardtelefoner f\xc3\xb6r Telegrafverket 1894. Han deltog 1925 med n\xc3\xa5gra Stockholmsbilder samt ett antal spanska och italienska motiv i utst\xc3\xa4llningen Svenska akvareller. Han \xc3\xa4r representerad med teckningar i Nationalmuseum._NEWLINE_\xc3\x85r 1889 blev han ledamot av Konstakademien, blev 1902 dess vice preses och 1918 preses. 1907 valdes han till ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien._NEWLINE_1917 utn\xc3\xa4mndes han till filosofie hedersdoktor vid Uppsala universitet och invaldes 1919 som ledamot av Kungliga Ingenj\xc3\xb6rsvetenskapsakademien. Mellan 1898 och 1923 var Albert Collett anst\xc3\xa4lld hos Clason. Han blev dess fr\xc3\xa4mste medarbetare och kontorschef 1906. \xc3\x85r 1918 ingick han del\xc3\xa4garskap med Clason._NEWLINE_Clason \xc3\xa4r begravd p\xc3\xa5 Norra begravningsplatsen.'