b'\n_START_ARTICLE_\nStockholms Nya Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gs AB\n_START_PARAGRAPH_\nStockholm Nya Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gs AB (SNS), efter bildandet av SSB ofta kallat norra bolaget, var ett trafikf\xc3\xb6retag i Stockholm som existerade mellan \xc3\xa5ren 1876 och 1917. _NEWLINE_\xc3\x85r 1872 bildades Stockholms Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsaktiebolag, som ans\xc3\xb6kte om att f\xc3\xa5 anl\xc3\xa4gga sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar i staden. Av olika anledningar kom arbetet inte i g\xc3\xa5ng och hela projektet f\xc3\xb6rf\xc3\xb6ll. Redan 1874 uppl\xc3\xb6stes bolaget._NEWLINE_Tv\xc3\xa5 \xc3\xa5r senare var det dags f\xc3\xb6r ett nytt f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k, och den 12 mars 1876 fastst\xc3\xa4lldes bolagsordningen f\xc3\xb6r ett nytt sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsbolag. Myndigheterna godtog dock inte att det nya bolaget fick ett namn som var identiskt med det f\xc3\xb6rra varf\xc3\xb6r namnet blev Stockholms Nya Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsaktiebolag med f\xc3\xb6rkortning SNS. Bolaget fick en 40-\xc3\xa5rig koncession p\xc3\xa5 sp\xc3\xa5rvagnstrafik i Stockholm. Av olika orsaker utnyttjades aldrig r\xc3\xa4tten att anl\xc3\xa4gga sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm. Bolaget kom d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r att kallas f\xc3\xb6r det "Norra sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsbolaget"._NEWLINE_Verksamheten kom i g\xc3\xa5ng med trafikstart f\xc3\xb6r h\xc3\xa4stsp\xc3\xa5rvagnar den 10 juli 1877. Antalet h\xc3\xa4star uppgick 1902 till 728, vilka gick i medeltal 28 kilometer om dagen. F\xc3\xb6rutom tv\xc3\xa5 stallbyggnader utmed Roslagsgatan (nuvarande Birger Jarlsgatan) fanns \xc3\xa4ven ett vid Fridhemsplan p\xc3\xa5 Kungsholmen. 1903 elektrifierades sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gen. _NEWLINE_Den 1 januari 1917 \xc3\xb6vertogs bolagets hela r\xc3\xb6relse av AB Stockholms Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar som ett led i samordningen av sp\xc3\xa5rvagnstrafiken i Stockholm. Bolaget tr\xc3\xa4dde i likvidation den 30 januari 1919.\n_START_SECTION_\nStorstrejken 1909\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4 augusti 1909 br\xc3\xb6t den s\xc3\xa5 kallade Storstrejken ut. Inga sp\xc3\xa5rvagnar kom ut och bolaget oroade sig f\xc3\xb6r framtiden d\xc3\xa5 man hade skyldighet att k\xc3\xb6ra trafiken. Skulle stoppet kvarst\xc3\xa5 i mer \xc3\xa4n fyra dagar kunde man f\xc3\xb6rlora sin koncession. I fem dagar stod trafiken still men den 9 augusti lyckades man f\xc3\xa5 ut ett f\xc3\xa5tal sp\xc3\xa5rvagnar med hj\xc3\xa4lp av kontorspersonal, trafikbef\xc3\xa4l och f\xc3\xb6retagsledning. Denna personal r\xc3\xa4ckte dock inte och f\xc3\xb6rs\xc3\xb6k gjorde att f\xc3\xa5 de strejkande att \xc3\xa5terg\xc3\xa5 till arbetet, dock utan framg\xc3\xa5ng. Man valde d\xc3\xa5 att anlita strejkbrytare. Bland strejkbrytarna fanns bland annat personer som av ideologiska sk\xc3\xa4l ville motarbeta strejken. N\xc3\xa5gra av den tidens "k\xc3\xa4ndisar" tillh\xc3\xb6rde denna kategori. \xc3\x85tg\xc3\xa4rden var dock inte tillr\xc3\xa4ckligt s\xc3\xa5 bolaget b\xc3\xb6rjade aktivt rekrytera ny personal, samtidigt som man avskedade de strejkande. Bland dem man lyckades rekrytera fanns strejkande sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gsm\xc3\xa4n fr\xc3\xa5n G\xc3\xb6teborg som s\xc3\xa5g sin chans att tj\xc3\xa4na lite extra pengar. \xc3\x84ven en viss Alfred Ander, den siste som skulle komma att avr\xc3\xa4ttades i Sverige, tillh\xc3\xb6rde de nyrekryterade. Han avskedades dock den 2 oktober p\xc3\xa5 grund av ol\xc3\xa4mpligt upptr\xc3\xa4dande. Myndigheterna befarade att det skulle uppst\xc3\xa5 oroligheter mellan strejkbrytarna och de strejkande s\xc3\xa5 det best\xc3\xa4mdes att varje sp\xc3\xa5rvagn till en b\xc3\xb6rjan skulle bemannas med en poliskonstapel. Ingenting h\xc3\xa4nde dock eftersom strejkledningen hade uppmanat strejkdeltagarna att h\xc3\xa5lla sig lugna._NEWLINE_Efter exakt en m\xc3\xa5nad var strejken slut. N\xc3\xa5gra av de avskedade arbetarna \xc3\xa5teranst\xc3\xa4lldes d\xc3\xa5, med krav p\xc3\xa5 att de inte fick vara medlemmar i facket. De betraktades \xc3\xa4ven som nyanst\xc3\xa4llda med allt vad det innebar i form av s\xc3\xa4nkt l\xc3\xb6n och f\xc3\xb6rlorade f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ner. Bolaget h\xc3\xb6ll dessutom inne en viss procent av l\xc3\xb6nen som skulle g\xc3\xa5 f\xc3\xb6rlorad om man deltog i en ny strejk. F\xc3\xb6rst 1917, d\xc3\xa5 AB Stockholms Sp\xc3\xa5rv\xc3\xa4gar \xc3\xb6vertagit verksamheten, fick de anst\xc3\xa4llda r\xc3\xa4tt att vara fackligt aktiva, och de fick kollektivavtal genom Kommunalarbetarf\xc3\xb6rbundet. De fick \xc3\xa4ven tillgodor\xc3\xa4kna sig anst\xc3\xa4llningstiden f\xc3\xb6re augusti 1909.'