b'\n_START_ARTICLE_\nBlad\n_START_SECTION_\nBlad och stam\n_START_PARAGRAPH_\nAtt skilja mellan vad som \xc3\xa4r blad och stam hos en v\xc3\xa4xt verkar vara l\xc3\xa4tt. Bladen har ju dels vanligen en typisk skivlik form, medan stammen har en k\xc3\xa4gellik eller cylindrisk form. Men det finns \xc3\xa4ven fall d\xc3\xa4r dessa s\xc3\xa4tt att skilja p\xc3\xa5 blad och stam inte r\xc3\xa4cker till. S\xc3\xa5 till exempel har bladen hos barrtr\xc3\xa4d, det vill s\xc3\xa4ga barren, inte en skivlik form, utan liknar snarare sm\xc3\xa5 grenar. Hos en del kaktusv\xc3\xa4xter, som i bladkaktussl\xc3\xa4ktet (Epiphyllum), \xc3\xa4r den blomb\xc3\xa4rande stammen inte rund, utan har samma skivlika form som de flesta blad. Vetenskapligt sett anv\xc3\xa4nds andra kriterier \xc3\xa4n de ovan n\xc3\xa4mnda. Stammen har vanligen inte n\xc3\xa5gon best\xc3\xa4md slutstorlek, medan bladet n\xc3\xa5r en viss storlek under v\xc3\xa4xts\xc3\xa4songen, och slutar d\xc3\xa5 v\xc3\xa4xa mer. D\xc3\xa4rf\xc3\xb6r \xc3\xa4r alla blad p\xc3\xa5 en given v\xc3\xa4xt av ungef\xc3\xa4r samma storlek. Stammen tillv\xc3\xa4xer dessutom huvudsakligen i toppen, medan bladet v\xc3\xa4xer till vid basen. Bladen v\xc3\xa4xer ut p\xc3\xa5 stammens yta, exogent, som sidobildningar och i form av v\xc3\xa5rtor eller utskott. I en del fall och s\xc3\xa4rskilt hos enhj\xc3\xa4rtbladiga v\xc3\xa4xter \xc3\xa4r hj\xc3\xa4rtbladet inte en sidobildning p\xc3\xa5 stammen, utan st\xc3\xa5r terminalt, det vill s\xc3\xa4ga utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n skottaxelns spets. Blad kan aldrig utvecklas fr\xc3\xa5n roten hos v\xc3\xa4xterna; inte ens de blad som p\xc3\xa5 svenska kallas rotblad, dessa v\xc3\xa4xer n\xc3\xa4mligen inte ut fr\xc3\xa5n v\xc3\xa4xternas r\xc3\xb6tter, utan fr\xc3\xa5n en underjordisk stam, jordstam, hos vissa fler\xc3\xa5riga \xc3\xb6rter.\n_START_SECTION_\nUppbyggnad\n_START_PARAGRAPH_\nDe flesta blad \xc3\xa4r, \xc3\xa5tminstone delvis, till formen skivlika. Den del av ett blad, som har denna form, kallas bladskivan. F\xc3\xb6rutom denna finns hos ett mycket stort antal blad en nedre del som b\xc3\xa4r upp bladskivan - bladskaftet. Ofta \xc3\xa4r bladskaftets nedre del s\xc3\xa4rskilt utvecklad och kallas d\xc3\xa5 bladfot. Bladfoten kan hos vissa blad likna en skiva som mer eller mindre omsluter stammen, och kallas d\xc3\xa5 bladslida. Bladslidor f\xc3\xb6rekommer till exempel hos gr\xc3\xa4s och flockblommiga v\xc3\xa4xter. Hos gr\xc3\xa4sen tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6r den som st\xc3\xb6djande organ f\xc3\xb6r stammen._NEWLINE_Stipler \xc3\xa4r mer eller mindre bladlika utbildningar av bladfoten, till exempel hos ros- (Rosaceae) och \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xter (Leguminosae). _NEWLINE_Saknas skaftet (oskaftade blad), v\xc3\xa4xer bladen vanligen med bred bas ut fr\xc3\xa5n stammen. Ofta omsluter d\xc3\xa5 bladbasen stammen helt och h\xc3\xa5llet vilket kallas omfattande blad. Detta kan ses hos till exempel vallmo. Om bladets omfattande flikar v\xc3\xa4xer samman med varandra kallas detta genomvuxna blad. Om bladen \xc3\xa4r motsatta kan flikarna fr\xc3\xa5n ett blad v\xc3\xa4xa ihop med motst\xc3\xa5ende blads flikar. Detta sker till exempel hos kaprifol (Lonicera caprifolium). Det finns \xc3\xa4ven blad som bildas av enbart skaft (s\xc3\xa5 kallade fylloider) eller enbart av slida, men dessa \xc3\xa4r inte s\xc3\xa4rskilt vanligt f\xc3\xb6rekommande. Exempel p\xc3\xa5 den f\xc3\xb6rra typen har pilblad (Sagittaria sagittifolia), i sina nedre, under vattnet neds\xc3\xa4nkta blad samt en m\xc3\xa4ngd arter i akaciasl\xc3\xa4ktet (Acacia); till den senare typen h\xc3\xb6r de \xc3\xb6versta \xc3\xb6rtbladen hos flera arter av flockblommiga v\xc3\xa4xter (Apiaceae). _NEWLINE_Vanligen \xc3\xa4r bladskivan genomdragen av s\xc3\xa5 kallade bladnerver, vilka kan ses p\xc3\xa5 bladets undersida som fastare \xc3\xa5sar eller ribbor. De best\xc3\xa5r huvudsakligen av ledningsv\xc3\xa4vnad. I nerverna leds vatten (och \xc3\xa4mnen uppl\xc3\xb6sta i vatten) till bladen, och de n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen som bildats i bladet leds bort till resten av v\xc3\xa4xten. Nerverna har ocks\xc3\xa5 en rent mekanisk funktion, de utg\xc3\xb6r en fast stomme eller ett skelett som sp\xc3\xa4nner ut bladets mjukare delar och d\xc3\xa4rmed exponerar en s\xc3\xa5 stor yta som m\xc3\xb6jligt f\xc3\xb6r inkommande solljus. _NEWLINE_Bladets nervsystem \xc3\xa4r till stor hj\xc3\xa4lp f\xc3\xb6r att identifiera en v\xc3\xa4xt, och d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r har en m\xc3\xa4ngd termer f\xc3\xb6r att beskriva olika sorters system v\xc3\xa4xt fram, och man skiljer p\xc3\xa5 enkelnerviga, handnerviga och fj\xc3\xa4dernerviga blad. Hos enkelnerviga (parallellnerviga) blad utg\xc3\xa5r fr\xc3\xa5n bladbasen en m\xc3\xa4ngd j\xc3\xa4mnstarka nerver som l\xc3\xb6per parallellt med varandra, med endast svaga sidogrenar ut i bladets spets. De flesta enhj\xc3\xa4rtbladiga v\xc3\xa4xter har denna typ av nervsystem. Hos handnerviga blad utstr\xc3\xa5lar ett mindre antal, 3-9, j\xc3\xa4mnstarka nerver fr\xc3\xa5n basen p\xc3\xa5 olika h\xc3\xa5ll (de sammanstr\xc3\xa5lar allts\xc3\xa5 inte i en enda bladspets). Hos de handnerviga bladen f\xc3\xb6rgrenar sig dessa huvudnerver ytterligare till mindre sidogrenar. Detta nervsystem finns hos till exempel h\xc3\xa4stkastanjens blad. Hos fj\xc3\xa4dernerviga blad l\xc3\xb6per en st\xc3\xb6rre nerv - medelnerven - genom bladet fr\xc3\xa5n bas till spets. Denna medelnerv f\xc3\xb6rgrenas l\xc3\xa4ngs hela sitt lopp med hj\xc3\xa4lp av fj\xc3\xa4derformiga sidonerver, som i sin tur kan f\xc3\xb6rgrena sig. De tv\xc3\xa5hj\xc3\xa4rtbladiga v\xc3\xa4xterna har vanligen fj\xc3\xa4dernerviga blad. _NEWLINE_I avseende p\xc3\xa5 omkrets och liknande kan bladskivans anta m\xc3\xa5nga olika former. Det enda som kan s\xc3\xa4gas om de allra flesta bladskivor \xc3\xa4r att de \xc3\xa4r huvudsakligen tv\xc3\xa5sidigt symmetriska. Det \xc3\xa4r ovanligt med blad som uppenbart \xc3\xa4r osymmetriska. Exempel p\xc3\xa5 osymmetriska bladskivor \xc3\xa5terfinns bland \xc3\xb6rtbladen hos de allm\xc3\xa4nt odlade arter i begoniasl\xc3\xa4ktet samt hos de tv\xc3\xa5 sidost\xc3\xa4llda kronbladen hos \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xternas blommor._NEWLINE_Bladskivan kan vara grenig eller ogrenad. Greniga blad kallas vanligen inskurna och \xc3\xa4r vanliga hos tv\xc3\xa5hj\xc3\xa4rtbladiga v\xc3\xa4xter och ormbunkar. Ogrenade blad \xc3\xa4r d\xc3\xa4remot vanliga hos enhj\xc3\xa4rtbladiga v\xc3\xa4xter, barrtr\xc3\xa4d och mossor. Ibland \xc3\xa4r inskurna blad s\xc3\xa5 skarpt avdelade att bladet tycks vara uppbyggt av sm\xc3\xa5 bladskivor, dessa kallas f\xc3\xb6r sammansatta blad, i motsats till \xc3\xb6vriga som f\xc3\xb6ljaktligen kallas enkla. Sammansatta blad \xc3\xa4r vanliga inom flera v\xc3\xa4xtfamiljer, till exempel \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xterna och rosv\xc3\xa4xterna. De till synes sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndiga delarna av det sammansatta bladet kallas sm\xc3\xa5blad. Dessa sm\xc3\xa5blad kan i sin tur vara sammansatta, och resultatet kallas d\xc3\xa5 dubbelt sammansatta blad. Dubbelt sammansatta blad f\xc3\xb6rekommer till exempel hos akaciasl\xc3\xa4ktet._NEWLINE_De enkla bladen kallas om insk\xc3\xa4rningar saknas helbr\xc3\xa4ddade. Om insk\xc3\xa4rningarna \xc3\xa4r grunda f\xc3\xb6r s\xc3\xa5gade, naggade eller tandade beroende p\xc3\xa5 insk\xc3\xa4rningarnas form. Om insk\xc3\xa4rningarna \xc3\xa4r djupare kallas bladen f\xc3\xb6r flikiga._NEWLINE_Bladform och nervsystem \xc3\xa4r delvis beroende p\xc3\xa5 varandra. Flikiga blad med handnervigt nervsystem kallas f\xc3\xb6r handflikiga blad medan flikiga blad med fj\xc3\xa4dernervigt nervsystem kallas parflikiga blad. Sammansatta blad med handnervigt nervsystem kallas fingrade blad, medan sammansatta blad med fj\xc3\xa4dernervigt nervsystem kallas f\xc3\xb6r parbladiga blad. De enkelnerviga bladen \xc3\xa4r vanligen enkla. De fingrade respektive parbladiga bladen hos palmer (Arecaceae) har uppst\xc3\xa5tt ur hela blad genom att bladskivan rispats upp l\xc3\xa4ngs nerverna.\n_START_SECTION_\nFunktion\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa5 bladen under v\xc3\xa4xtens liv skall fylla m\xc3\xa5nga olika behov, kan man fr\xc3\xa5n fysiologisk synpunkt urskilja flera slag av blad. De utan j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse viktigaste \xc3\xa4r n\xc3\xa4ringsbladen och fortplantningsbladen. D\xc3\xa4rut\xc3\xb6ver finns blad som har s\xc3\xa4rskilda uppgifter.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ringsblad\n_START_PARAGRAPH_\nDe mest karakteristiska n\xc3\xa4ringsbladen \xc3\xa4r \xc3\xb6rtbladen, vilka har en stor m\xc3\xa4ngd viktiga uppgifter f\xc3\xb6r n\xc3\xa4ringsupptaget: de upptar koldioxid, ett av v\xc3\xa4xtens viktigaste n\xc3\xa4rings\xc3\xa4mnen som j\xc3\xa4mte vatten anv\xc3\xa4nds till bildande av organisk substans; de assimilerar (om dagen) den utifr\xc3\xa5n upptagna och den fr\xc3\xa5n roten genom stammen tillf\xc3\xb6rda, oberedda f\xc3\xb6dan; de avs\xc3\xb6ndrar \xc3\xb6verfl\xc3\xb6digt vatten i gasform; de upptar det f\xc3\xb6r v\xc3\xa4xtlivet lika v\xc3\xa4l som f\xc3\xb6r djurlivet n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga syret, och de f\xc3\xb6rvarar (om de \xc3\xa4r fler\xc3\xa5riga) en del av v\xc3\xa4xtens reservn\xc3\xa4ring \xc3\xb6ver vintern. Det finns ocks\xc3\xa5 \xc3\xb6rtblad som har f\xc3\xb6rm\xc3\xa5ga att uppta andra \xc3\xa4mnen \xc3\xa4n koldioxid, n\xc3\xa4mligen \xc3\xb6rtbladen hos de "insekt\xc3\xa4tande v\xc3\xa4xterna". _NEWLINE_\xc3\x84ven hj\xc3\xa4rtbladen \xc3\xa4r en form av n\xc3\xa4ringsblad. Hos vissa v\xc3\xa4xter, till exempel \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xterna, f\xc3\xb6rvaras den n\xc3\xa4ring som den unga plantan beh\xc3\xb6ver vid groningen i hj\xc3\xa4rtbladen. Hos andra v\xc3\xa4xter, till exempel dadelpalmen, \xc3\xa4r deras funktion att vid groningen suga upp den n\xc3\xa4ring, som finns i fr\xc3\xb6vitan som omger dem. Hos andra v\xc3\xa4xtarter, till exempel barrtr\xc3\xa4den, s\xc3\xa5 har hj\xc3\xa4rtbladen dels funktionen att f\xc3\xb6rvara n\xc3\xa4ring och dels, sedan de vuxit ut ur fr\xc3\xb6et och blivit gr\xc3\xb6na, uppgiften att tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6ra som vanliga \xc3\xb6rtblad. _NEWLINE_\xc3\x84ven vissa l\xc3\xa5gblad kan fungera som n\xc3\xa4ringsblad. Det finns n\xc3\xa4mligen l\xc3\xa5gblad hos l\xc3\xb6kar som tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6r som f\xc3\xb6rvaringsrum f\xc3\xb6r den reservn\xc3\xa4ring, som moderplantan la ner l\xc3\xb6ken f\xc3\xb6r att anv\xc3\xa4ndas vid groning.\n_START_SECTION_\nBlad med s\xc3\xa4rskilda uppgifter\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb6rsvarsblad \xc3\xa4r blad som antingen helt och h\xc3\xa5llet eller \xc3\xa5tminstone delvis ombildats till stickande organ, bladtornar, och som f\xc3\xb6rsvarar v\xc3\xa4xterna mot djurens angrepp. Ett bra exempel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dana blad \xc3\xa4r tornarna hos berberis (Berberis vulgaris). Dessa har s\xc3\xa5 fullst\xc3\xa4ndigt f\xc3\xb6rvandlats till f\xc3\xb6rsvarsorgan, att de endast med sv\xc3\xa5righet kan igenk\xc3\xa4nnas som blad. Andra exempel \xc3\xa4r tistlarnas blad, hos vilka dock endast en del av bladgrenarna ombildats till tornar, medan st\xc3\xb6rre delen av bladskivan tj\xc3\xa4nstg\xc3\xb6r som n\xc3\xa4ringsblad. Bladtornar skall ej sammanblandas med stamtornar, som de som finns p\xc3\xa5 till exempel hos hagtorn och sl\xc3\xa5n.)_NEWLINE_Kl\xc3\xa4ttringsblad \xc3\xa4r s\xc3\xa5dana blad, som f\xc3\xb6rekommer hos en del v\xc3\xa4xter med svag stam och hj\xc3\xa4lper dessa v\xc3\xa4xter att kl\xc3\xa4ttra uppf\xc3\xb6r och kl\xc3\xa4nga sig intill fastare f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. Kl\xc3\xa4ttringsbladen \xc3\xa4r oftast f\xc3\xb6rsedda med och tidvis helt och h\xc3\xa5llet f\xc3\xb6rvandlade till tr\xc3\xa5dlika, vindlande organ, s\xc3\xa5 kallade kl\xc3\xa4ngen. Exempel finns hos en stor m\xc3\xa4ngd \xc3\xa4rtv\xc3\xa4xter. I bland har kl\xc3\xa4ttringsbladen inga kl\xc3\xa4ngen, utan anv\xc3\xa4nder sina d\xc3\xa5 ganska starkt utvecklade bladskaft f\xc3\xb6r att gripa fast i andra f\xc3\xb6rem\xc3\xa5l. S\xc3\xa5 ser det ut hos en m\xc3\xa4ngd arter i klematissl\xc3\xa4ktet (Clematis) och arter i smilaxsl\xc3\xa4ktet (Smilax)._NEWLINE_Flytblad \xc3\xa4r blad hos en del vattenv\xc3\xa4xter som g\xc3\xb6r att v\xc3\xa4xterna h\xc3\xa5ller sig flytande i vattnet. I denna typ av blad finns ganska stora h\xc3\xa5ligheter som inneh\xc3\xa5ller luft, som ett slags simbl\xc3\xa5sor. _NEWLINE_Vattenblad eller g\xc3\xa4lblad \xc3\xa4r tr\xc3\xa5dfint delade i vatten neds\xc3\xa4nkta blad hos vattenv\xc3\xa4xter. Tr\xc3\xa5dningen syftar till att l\xc3\xa5ta en st\xc3\xb6rre bladyta komma i ber\xc3\xb6ring med vattnet (se heterofylli). _NEWLINE_Andra exempel p\xc3\xa5 egendomliga blad \xc3\xa4r de insekt\xc3\xa4tande v\xc3\xa4xternas.\n_START_SECTION_\nLivscykel och livsl\xc3\xa4ngd\n_START_PARAGRAPH_\nI j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med stam och rot blir bladen i allm\xc3\xa4nhet inte s\xc3\xa4rskilt gamla. En s\xc3\xa4rdeles kort livstid har blommornas blad, i synnerhet kronbladen och st\xc3\xa5ndarbladen. Men \xc3\xa4ven de blad, som n\xc3\xa5r den h\xc3\xb6gsta \xc3\xa5ldern, n\xc3\xa4mligen \xc3\xb6rtbladen, blir vanligen inte s\xc3\xa4rdeles gamla. _NEWLINE_Hos de flesta v\xc3\xa4xter, \xc3\xa5tminstone i de kallare klimaten, d\xc3\xb6r och faller \xc3\xb6rtbladen av samma \xc3\xa5r som de bildats. I Sverige \xc3\xa4r det till exempel endast ett litet antal av v\xc3\xa4xterna som har fler\xc3\xa5riga blad; till exempel barrtr\xc3\xa4den. I varmare klimat \xc3\xa4r antalet v\xc3\xa4xter med fler\xc3\xa5riga blad (s\xc3\xa5 kallade st\xc3\xa4dsegr\xc3\xb6na v\xc3\xa4xter) mycket st\xc3\xb6rre. Hos en del av dessa kan bladen bli ganska gamla; hos welwitschia (Welwitschia mirabilis) kan hj\xc3\xa4rtbladen till och med bli mer \xc3\xa4n 100 \xc3\xa5r.'