b'\n_START_ARTICLE_\nPhilip Snowden\n_START_PARAGRAPH_\nPhilip Snowden, 1:e viscount Snowden, f\xc3\xb6dd 18 juli 1864, d\xc3\xb6d 15 maj 1937, var en brittisk politiker och den f\xc3\xb6rste brittiske finansministern fr\xc3\xa5n Labourpartiet. En kort tid ingick han i Ramsay MacDonalds nationella koalitionsregering och utesl\xc3\xb6ts d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r ur Labour.\n_START_SECTION_\nUppv\xc3\xa4xt\n_START_PARAGRAPH_\nSnowden f\xc3\xb6ddes i Cowling n\xc3\xa4ra staden Keighley i West Riding of Yorkshire. Hans f\xc3\xb6r\xc3\xa4ldrar var v\xc3\xa4vare. Hans far var metodist och radikal liberal. Philip Snowden uppfostrades till metodist, blev helnykterist och ansl\xc3\xb6t sig liksom fadern till det liberala partiet. _NEWLINE_Fadern hade trots sin fattigdom sparat ihop tillr\xc3\xa4ckligt mycket pengar f\xc3\xb6r att ge sin son m\xc3\xb6jlighet att forts\xc3\xa4tta sin skolg\xc3\xa5ng, ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r att b\xc3\xb6rja arbeta vid tio \xc3\xa5rs \xc3\xa5lder som de flesta barnen i omgivningen. Philip Snowden var duktig i skolan och blev 1886 anst\xc3\xa4lld i civilf\xc3\xb6rvaltningen, d\xc3\xa4r han under de f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren innehade tj\xc3\xa4nster i Liverpool, Orkney\xc3\xb6arna, Aberdeen och Plymouth. 1891 drabbades han dock av en ryggskada, som enligt honom sj\xc3\xa4lv berodde p\xc3\xa5 en cykelolycka, men kanske snarare var ryggtuberkulos. Skadan gjorde honom handikappad f\xc3\xb6r resten av livet och tvingade honom att g\xc3\xa5 med kryckor. Han fick ocks\xc3\xa5 avsluta sin karri\xc3\xa4r i civilf\xc3\xb6rvaltningen 1893.\n_START_SECTION_\nEngagemang f\xc3\xb6r socialismen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4r han inte kunde forts\xc3\xa4tta sitt arbete b\xc3\xb6rjade Snowden desto mer studera och engagera sig i politiken. Han l\xc3\xa4ste mycket socialistisk litteratur, f\xc3\xb6rst med syftet att kunna upplysa om socialismens faror och motarbeta den. Efter hand blev han ist\xc3\xa4llet \xc3\xb6vertygad socialist och gick med i Independent Labour Party (ILP) 1895.  Han blev en framtr\xc3\xa4dande talare f\xc3\xb6r ILP och mycket viktig f\xc3\xb6r dess organisering i v\xc3\xa4stra Yorkshire. 1898 invaldes han i ILP:s ledning och 1903-1906 var han dess ordf\xc3\xb6rande. _NEWLINE_Omv\xc3\xa4ndelsen fr\xc3\xa5n liberalism till socialism tog honom flera \xc3\xa5r och mycket av den \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning han hade som liberal f\xc3\xb6rde han med sig i sin nya roll som socialist. De ekonomiska principerna i Gladstones liberalism, betonandet av balanserade budgetar och frihandel, h\xc3\xb6ll han fast vid genom hela sitt liv. Han ans\xc3\xa5g dock att socialismen, med betydelsen kollektivt \xc3\xa4gande av produktionsmedlen och statlig styrning av ekonomin, var n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndig f\xc3\xb6r att utradera oj\xc3\xa4mlikheter och avskaffa or\xc3\xa4ttvisor i samh\xc3\xa4llet._NEWLINE_F\xc3\xb6r Snowden var socialismen ett moraliskt riktigt s\xc3\xa4tt att organisera samh\xc3\xa4llet. I sina tal och skrifter framf\xc3\xb6rde han denna sin etiska socialism och ankn\xc3\xb6t ofta till kristna motiv, till exempel i den popul\xc3\xa4ra skriften The Christ that is to Be 1903. Snowden s\xc3\xa5g socialismen som \xc3\xb6verordnad klassintressen och ogillade talet om klasskamp. Han var alltid skeptiskt inst\xc3\xa4lld till fackf\xc3\xb6reningar, som han s\xc3\xa5g som ett organiserat s\xc3\xa4rintresse. _NEWLINE_Snowden gifte sig 1905 med Ethel Annakin, en f\xc3\xb6rk\xc3\xa4mpe f\xc3\xb6r kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt. Snowden st\xc3\xb6dde sin hustrus ideal och blev en uppm\xc3\xa4rksammad talare vid suffragettm\xc3\xb6ten och andra offentliga sammankomster. Hans relation med Ethel kan ha varit en viktig orsak till att han b\xc3\xb6rjade engagera sig starkt f\xc3\xb6r kvinnlig r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt, efter att f\xc3\xb6rst ha sett det som en fr\xc3\xa5ga som skulle l\xc3\xb6sas samtidigt som alla arbetare fick r\xc3\xb6str\xc3\xa4tt.\n_START_SECTION_\nParlamentsledamot\n_START_PARAGRAPH_\nSnowden kandiderade till parlamentet f\xc3\xb6r valkretsen Blackburn f\xc3\xb6rsta g\xc3\xa5ngen 1900, d\xc3\xa5 utan att bli invald. I valet 1906 lyckades han bli vald f\xc3\xb6r Blackburn och blev sedan en av de 29 parlamentsledam\xc3\xb6terna f\xc3\xb6r Labourpartiet, som bildades ur Labour Representation Committee samma \xc3\xa5r. ILP fortsatte sin existens som parti i anslutning till Labourpartiet, och Snowden var en av de "fyra stora" i ILP:s ledning, tillsammans med Keir Hardie, Ramsay MacDonald och Bruce Glasier. Tillsammans med dessa avgick han fr\xc3\xa5n ILP:s ledning 1909 i samband med en kontrovers om den egensinnige parlamentsledamoten Victor Grayson, en socialist som valts med st\xc3\xb6d av ILP men v\xc3\xa4grade inordna sig efter reglerna f\xc3\xb6r Labours parlamentsgrupp. N\xc3\xa4r ILP:s kongress inte st\xc3\xb6dde ledningens h\xc3\xa5rda linje mot Grayson s\xc3\xa5g "de fyra stora" det som en f\xc3\xb6rtroendefr\xc3\xa5ga och avgick.   _NEWLINE_Philip Snowdens kristet f\xc3\xa4rgade etiska socialism var ganska typisk f\xc3\xb6r de ledande personerna i ILP under dess f\xc3\xb6rsta tid, men i det nya Labourpartiet med dess starka bas bland fackf\xc3\xb6reningar tycktes den mer och mer f\xc3\xb6r\xc3\xa5ldrad. _NEWLINE_Snowden skrev mycket i ekonomiska fr\xc3\xa5gor och det har h\xc3\xa4vdats att hans id\xc3\xa9er var v\xc3\xa4gledande f\xc3\xb6r den d\xc3\xa5varande finansministern David Lloyd George n\xc3\xa4r han utformade sin ber\xc3\xb6mda radikala budget  1909. _NEWLINE_Snowden motsatte sig kraftigt f\xc3\xb6rsta v\xc3\xa4rldskriget, som br\xc3\xb6t ut 1914. Han var inte strikt pacifist, men ogillade militarism i allm\xc3\xa4nhet och ans\xc3\xa5g att detta krig var on\xc3\xb6digt och gynnade \xc3\xb6verklassen p\xc3\xa5 arbetarnas bekostnad. Han gav sitt aktiva st\xc3\xb6d till vapenv\xc3\xa4grare och tog upp r\xc3\xa4ttsfall d\xc3\xa4r vapenv\xc3\xa4grare behandlats or\xc3\xa4ttvist till debatt i parlamentet. Den 23 februari 1916 var han den f\xc3\xb6rste parlamentsledamot som h\xc3\xb6ll ett st\xc3\xb6rre tal d\xc3\xa4r han f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade en f\xc3\xb6rhandlingsl\xc3\xb6sning av kriget. Under denna period kom Snowden att uppfattas som en f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare f\xc3\xb6r v\xc3\xa4nstern inom Labour, och han \xc3\xa5terkom 1916 i ledningen f\xc3\xb6r ILP, som hade tagit st\xc3\xa4llning mot kriget. \xc3\x85ret d\xc3\xa4rp\xc3\xa5, 1917, blev han \xc3\xa5ter ILP:s ordf\xc3\xb6rande. _NEWLINE_Snowden var entusiastisk inf\xc3\xb6r februarirevolutionen i Ryssland 1917, men starkt kritisk till bolsjevikernas makt\xc3\xb6vertagande och Lenins marxistiska ideologi. Hans f\xc3\xb6rh\xc3\xa5llande till Labourpartiet blev mer anstr\xc3\xa4ngt, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grund av st\xc3\xb6det f\xc3\xb6r kriget fr\xc3\xa5n ledande partif\xc3\xb6retr\xc3\xa4dare och p\xc3\xa5 grund av de nya stadgar som antogs 1918 och som minskade ILP:s inflytande och \xc3\xb6kade fackf\xc3\xb6reningarnas. Han v\xc3\xa4nde sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r b\xc3\xa5de mot h\xc3\xb6gern inom Labour och mot den v\xc3\xa4nster inom ILP som hyste sympatier f\xc3\xb6r kommunismen. Snowden f\xc3\xb6rlorade mycket av sitt inflytande i ILP och l\xc3\xa4mnade ordf\xc3\xb6randeposten 1920. P\xc3\xa5 grund av hans motst\xc3\xa5nd mot kriget lyckades han inte bli \xc3\xa5tervald f\xc3\xb6r Blackburn i valet 1918.\n_START_SECTION_\nFinansminister i den f\xc3\xb6rsta Labourregeringen 1924\n_START_PARAGRAPH_\n1922 valdes Snowden \xc3\xa5ter till underhuset som representant f\xc3\xb6r Colne Valley._NEWLINE_Efter att mots\xc3\xa4ttningarna inom Labourpartiet i fr\xc3\xa5ga om kriget hade lagts \xc3\xa5t sidan \xc3\xa5terkom de gamla ledande politikerna till starka positioner i partiet. Snowden var den oomstridde ekonomiske experten inom Labourpartiet, och partiledaren Ramsay MacDonald utn\xc3\xa4mnde honom till skuggfinansminister 1923. D\xc3\xa5 MacDonald blev premi\xc3\xa4rminister i januari 1924 utn\xc3\xa4mndes Snowden till finansminister, den f\xc3\xb6rste n\xc3\xa5gonsin fr\xc3\xa5n Labour. Han s\xc3\xa4nkte n\xc3\xa5gra enhetsskattesatser och avskaffade n\xc3\xa5gra tullar, men f\xc3\xb6rde i \xc3\xb6vrigt ingen s\xc3\xa4rskilt radikal politik. Snowdens h\xc3\xb6gsta prioritet var "sunda statsfinanser" och en \xc3\xa5terg\xc3\xa5ng till den ekonomiska politik med budgetbalans och guldmyntfot som hade r\xc3\xa5tt f\xc3\xb6re kriget. Hans budget vann allm\xc3\xa4nt ber\xc3\xb6m fr\xc3\xa5n s\xc3\xa5v\xc3\xa4l liberaler och konservativa som fr\xc3\xa5n det egna partiet, d\xc3\xa4r man hade stort f\xc3\xb6rtroende f\xc3\xb6r honom och hans ekonomiska expertis. _NEWLINE_Snowden f\xc3\xb6rlorade finansministerposten efter valet 1924, d\xc3\xa5 det konservativa partiet \xc3\xa5terkom i regeringsst\xc3\xa4llning. De f\xc3\xb6ljande \xc3\xa5ren var han skuggfinansminister.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85ter finansminister 1929\n_START_PARAGRAPH_\nEfter MacDonalds valseger i valet 1929 blev Snowden p\xc3\xa5 nytt finansminister. _NEWLINE_En viktig fr\xc3\xa5ga f\xc3\xb6r den nya regeringen var de internationella f\xc3\xb6rhandlingarna om Tysklands krigsskadest\xc3\xa5nd. Snowden hade hela tiden fr\xc3\xa5n att Versaillesf\xc3\xb6rdraget undertecknades motsatt sig de str\xc3\xa4nga krav som segrarmakterna st\xc3\xa4llde p\xc3\xa5 Tyskland. Han uttryckte \xc3\xa5sikten att man g\xc3\xa4rna fick h\xc3\xa4va skadest\xc3\xa5ndskraven p\xc3\xa5 Tyskland helt, men som finansminister ans\xc3\xa5g han att det var hans plikt att se till att Storbritannien fick sin r\xc3\xa4ttvisa andel s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge Tyskland var tvunget att betala. Enligt en plan som utarbetats av en internationell kommitt\xc3\xa9 skulle kraven p\xc3\xa5 Tyskland s\xc3\xa4nkas. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 med sig Italien och Frankrike p\xc3\xa5 planen hade den f\xc3\xb6rra, konservativa, brittiska regeringen erbjudit sig att minska den andel av skadest\xc3\xa5nden som gick till Storbritannien. _NEWLINE_Som finansminister besl\xc3\xb6t Snowden att bek\xc3\xa4mpa denna plan, som han ans\xc3\xa5g var or\xc3\xa4ttvis mot Storbritannien. En konferens i Haag i augusti 1929 f\xc3\xb6rv\xc3\xa4ntades godk\xc3\xa4nna planen, men Snowden, som ingick i britternas f\xc3\xb6rhandlingsdelegation, satte sig p\xc3\xa5 tv\xc3\xa4ren och orsakade en sensation med sitt odiplomatiska s\xc3\xa4tt. Snowden, som inte hade n\xc3\xa5gon tidigare erfarenhet av utrikespolitik och internationella f\xc3\xb6rhandlingar, f\xc3\xb6rklarade redan fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan att Storbritannien v\xc3\xa4grade kompromissa om att f\xc3\xa5 den andel som man tillm\xc3\xa4tts i ett tidigare avtal. Han gick d\xc3\xa4rmed emot utrikesminister Arthur Henderson, som ville visa st\xc3\xb6rre f\xc3\xb6rhandlingsvilja, och lyckades f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndra Storbritanniens utrikespolitik. Taktiken fungerade och Snowden fick igenom de flesta av sina krav. Snowdens inst\xc3\xa4llning blev mycket popul\xc3\xa4r i hemlandet, d\xc3\xa4r han hyllades som en stor patriot och kallades "j\xc3\xa4rnkanslern" (the Iron Chancellor). _NEWLINE_Snowdens stora popularitet i den osannolika nya rollen som nationalhj\xc3\xa4lte kom dock inte att vara s\xc3\xa5 l\xc3\xa4nge. Den ekonomiska f\xc3\xb6rdel han utverkat f\xc3\xb6r Storbritannien var inte stor i j\xc3\xa4mf\xc3\xb6relse med den kris som skulle komma. Wall Street-kraschen intr\xc3\xa4ffade i oktober 1929, strax efter Haagkonferensen. Medan vissa inom Labourpartiet, s\xc3\xa4rskilt den unge bitr\xc3\xa4dande ministern Oswald Mosley, f\xc3\xb6rordade en expansiv finanspolitik f\xc3\xb6r att bek\xc3\xa4mpa arbetsl\xc3\xb6sheten, h\xc3\xb6ll Snowden fast vid en strikt Gladstoneskt liberal ekonomisk politik. Han ans\xc3\xa5gs av m\xc3\xa5nga, b\xc3\xa5de d\xc3\xa5 och senare, som den huvudsakliga motst\xc3\xa5ndaren mot att regeringen skulle f\xc3\xb6ra en radikal ekonomisk politik f\xc3\xb6r att hantera den stora depressionen och som den som blockerade f\xc3\xb6rslag om att inf\xc3\xb6ra protektionistiska tullar. Regeringen sprack s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom, d\xc3\xa5 flera ministrar v\xc3\xa4grade g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 Snowdens f\xc3\xb6rslag om nedsk\xc3\xa4rningar av arbetsl\xc3\xb6shetsunderst\xc3\xb6det, medan Snowden v\xc3\xa4grade acceptera underskott i budgeten. _NEWLINE_Snowden beh\xc3\xb6ll posten som finansminister i "den nationella regeringen", som Ramsay MacDonald bildade med konservativa och liberaler 1931. Han blev d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r utesluten ur Labourpartiet, liksom MacDonald och Jimmy Thomas. I den nationella regeringen kunde Snowden genomf\xc3\xb6ra den budget han f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade, med b\xc3\xa5de nedsk\xc3\xa4rningar och skatteh\xc3\xb6jningar. Men i september 1931 blev han tvungen att motvilligt \xc3\xb6verge guldmyntfoten, vilket innebar ett viktigt avsteg fr\xc3\xa5n de principer han h\xc3\xa4vdat fram till dess. _NEWLINE_Snowden besl\xc3\xb6t att inte kandidera till underhuset i valet 1931. I valet gav han sitt st\xc3\xb6d till den nationella regeringskoalitionen och attackerade Labourpartiet f\xc3\xb6r deras, som han tyckte, oansvariga ekonomiska politik. Hans attacker mot sina forna partikamrater uppfattades av m\xc3\xa5nga som \xc3\xb6verdrivna och som tecken p\xc3\xa5 stor bitterhet.\n_START_SECTION_\nDe sista \xc3\xa5ren\n_START_PARAGRAPH_\nSnowden adlades i november 1931 och blev Viscount Snowden of Ickornshaw. Inom Labour uppfattades detta av m\xc3\xa5nga som ett hyckleri av en man som tidigare velat avskaffa \xc3\xb6verhuset. Snowden var d\xc3\xa4refter Lord Privy Seal fram till september 1932, d\xc3\xa5 han avgick i protest mot inf\xc3\xb6randet av imperiepreferens och protektionistiska tullar. Frihandel var en mycket viktig principfr\xc3\xa5ga f\xc3\xb6r Snowden och regeringens beslut var droppen som fick b\xc3\xa4garen att rinna \xc3\xb6ver. _NEWLINE_Fr\xc3\xa5n 1933 var han \xc3\xb6ppet kritisk mot regeringen, s\xc3\xa4rskilt premi\xc3\xa4rminister MacDonald, och i sin sj\xc3\xa4lvbiografi fr\xc3\xa5n 1934 attackerade han MacDonald bittert. I valet 1935 st\xc3\xb6dde Snowden det radikala ekonomiska program som f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kades av den liberale ledaren David Lloyd George, vilket i och f\xc3\xb6r sig innebar kraftigt \xc3\xb6kade statliga utgifter, men enligt Snowden var ansvarsfullt finansierat. Han utvecklade en personlig v\xc3\xa4nskap med Lloyd George och hade nog g\xc3\xa4rna sett ett n\xc3\xa4rmare samarbete mellan Labour och liberalerna, \xc3\xa4ven om han inte \xc3\xb6ppet f\xc3\xb6respr\xc3\xa5kade det. _NEWLINE_Philip Snowden dog den 15 maj 1937 av en hj\xc3\xa4rtattack efter en l\xc3\xa4ngre tids sjukdom.\n_START_SECTION_\nPolitisk \xc3\xa5sk\xc3\xa5dning\n_START_PARAGRAPH_\nSnowdens politiska filosofi var i princip en framstegsoptimistisk samh\xc3\xa4llssyn. Han ans\xc3\xa5g att socialismen skulle komma som en naturlig utveckling ur kapitalismen. D\xc3\xa5 kapitalismen utvecklades kr\xc3\xa4vde den mer ordning och kontroll och skulle s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5ningom \xc3\xb6verg\xc3\xa5 i en statligt kontrollerad ekonomi som kunde ta h\xc3\xa4nsyn till hela samh\xc3\xa4llets intressen ist\xc3\xa4llet f\xc3\xb6r till enskilda personers och gruppers profit. Hans tankar om exakt hur denna utveckling skulle g\xc3\xa5 till var inte s\xc3\xa4rskilt klara. _NEWLINE_Centralt f\xc3\xb6r Snowdens syn p\xc3\xa5 socialismen var att staten, som kunde se till hela samh\xc3\xa4llets intressen, skulle ta det stora ansvaret f\xc3\xb6r att omdana samh\xc3\xa4llet och kontrollera ekonomin, och han motsatte sig d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r syndikalismens och gillesocialismens id\xc3\xa9er om en fackf\xc3\xb6reningsstyrd ekonomi och arbetarkontrollerad industri._NEWLINE_Han t\xc3\xa4nkte sig att socialistiska regeringar gradvis skulle f\xc3\xb6rstatliga de viktigaste industrierna och naturtillg\xc3\xa5ngarna. Man kunde b\xc3\xb6rja med gruvorna och j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gen f\xc3\xb6r att sedan forts\xc3\xa4tta med bankerna och f\xc3\xb6rs\xc3\xa4kringsbolagen. Snowden s\xc3\xa5g alltid detta som en ganska l\xc3\xa5ngsam process som inte kunde genomf\xc3\xb6ras genom en revolution eller under en enda mandatperiod. Framf\xc3\xb6r allt fr\xc3\xa5n b\xc3\xb6rjan av 1920-talet, sedan han kraftigt tagit avst\xc3\xa5nd fr\xc3\xa5n bolsjevikernas revolution\xc3\xa4ra tillv\xc3\xa4gag\xc3\xa5ngss\xc3\xa4tt, kom han att betona att en Labourregering skulle agera mycket f\xc3\xb6rsiktigt i att socialisera ekonomin. Den f\xc3\xb6rsta socialistiska administrationen skulle bara genomf\xc3\xb6ra en del av ett socialiseringsprogram. V\xc3\xa4ljarna kunde sedan i ett allm\xc3\xa4nt val ta st\xc3\xa4llning till om programmet skulle forts\xc3\xa4ttas och flera regeringar efter varandra kunde d\xc3\xa5 fullf\xc3\xb6lja socialiseringsprocessen._NEWLINE_F\xc3\xb6r en f\xc3\xb6rsta Labourregering var det ocks\xc3\xa5 viktigt att visa v\xc3\xa4ljarna och omv\xc3\xa4rlden att man inte var samh\xc3\xa4llsomst\xc3\xb6rtare och att man kunde f\xc3\xb6ra en ansvarsfull ekonomisk politik. Den ekonomiska politik som en Labourregering med detta syns\xc3\xa4tt kunde f\xc3\xb6ra var i f\xc3\xb6rsta hand att verka f\xc3\xb6r en framg\xc3\xa5ngsrik kapitalistisk ekonomi p\xc3\xa5 samma s\xc3\xa4tt som en liberal regering skulle g\xc3\xb6ra. Som finansminister f\xc3\xb6retr\xc3\xa4dde Snowden ocks\xc3\xa5 en liberal ekonomisk politik som lade st\xc3\xb6rst vikt vid budgetbalans, frihandel och bevarad guldmyntfot._NEWLINE_Att Snowden ansl\xc3\xb6t sig till MacDonalds nationella koalitionsregering berodde p\xc3\xa5 att hans ekonomiska filosofi kr\xc3\xa4vde att arbetsl\xc3\xb6shetsunderst\xc3\xb6det skulle s\xc3\xa4nkas hellre \xc3\xa4n att budgeten fick g\xc3\xa5 med underskott. Hans id\xc3\xa9er om en ansvarsfull ekonomisk politik var f\xc3\xb6r honom viktigare \xc3\xa4n partitillh\xc3\xb6righeten. N\xc3\xa4r den nationella regeringen b\xc3\xb6rjade f\xc3\xb6ra en protektionistisk politik valde Snowden att avg\xc3\xa5. _NEWLINE_Snowdens efterm\xc3\xa4le \xc3\xa4r framf\xc3\xb6r allt f\xc3\xa4rgat av hans del i det som i Labour uppfattades som ett f\xc3\xb6rr\xc3\xa4deri - Labourregeringens fall och MacDonalds nationella regering, som i praktiken blev en konservativ regering. Hans agerande tycks dock inte ha berott p\xc3\xa5 opportunism, utan p\xc3\xa5 att han h\xc3\xb6ll fast vid sina principer. Samtidigt var han efter splittringen i Labourpartiet starkt pr\xc3\xa4glad av bitterhet mot sina forna partikamrater, som han anklagade f\xc3\xb6r att ha varit fega n\xc3\xa4r de inte ville genomf\xc3\xb6ra de besparings\xc3\xa5tg\xc3\xa4rder han ans\xc3\xa5g n\xc3\xb6dv\xc3\xa4ndiga f\xc3\xb6r att r\xc3\xa4dda Storbritanniens ekonomi. Hans ilska mot Labour gjorde ist\xc3\xa4llet att han borts\xc3\xa5g fr\xc3\xa5n att hans st\xc3\xb6d till den nationella koalitionen medverkade till att ge de konservativa en m\xc3\xb6jlighet att b\xc3\xb6rja genomf\xc3\xb6ra sitt protektionistiska program, som han \xc3\xa4gnat en stor del av sin politiska g\xc3\xa4rning \xc3\xa5t att bek\xc3\xa4mpa.'