b'\n_START_ARTICLE_\nSvetsning\n_START_PARAGRAPH_\nSvetsning \xc3\xa4r en fogningsteknik. De som yrkesm\xc3\xa4ssigt utf\xc3\xb6r arbetet kallas svetsare. Svetsning inneb\xc3\xa4r att man hettar upp metallstycken och sammanfogar dem genom en sammansm\xc3\xa4ltning. P\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt uppst\xc3\xa5r ett svetsf\xc3\xb6rband._NEWLINE_Metoden skiljer sig fr\xc3\xa5n l\xc3\xb6dning d\xc3\xa4r arbetsstyckena sammanfogas av ett icke artlikt material (lod), d\xc3\xa4r endast tillsatsmaterialet (lodet) sm\xc3\xa4lts vid l\xc3\xb6dning._NEWLINE_Den energi som beh\xc3\xb6vs f\xc3\xb6r att sm\xc3\xa4lta metallerna kan komma fr\xc3\xa5n en gasflamma, en elektrisk b\xc3\xa5ge, en laser, en elektronstr\xc3\xa5le, friktion, ultraljud eller fr\xc3\xa5n h\xc3\xb6gt tryck, till exempel i en explosion. De m\xc3\xa5nga svetstekniker som utvecklats m\xc3\xb6jligg\xc3\xb6r svetsning i m\xc3\xa5nga milj\xc3\xb6er \xe2\x80\x93 till och med i rymden eller under vatten. Det vanliga \xc3\xa4r dock att det material som skall svetsas skall vara fritt fr\xc3\xa5n smuts och oxider, samt att svetselektroder skall ha l\xc3\xa5g fukthalt, om det skall bli en fullgod svetsfog. F\xc3\xb6r att f\xc3\xa5 till st\xc3\xa5nd en fullgod svetsfog kr\xc3\xa4vs att man har en god s\xc3\xa5 kallad genombr\xc3\xa4nning f\xc3\xb6r att undvika slagginneslutningar._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund av stelkrympning i svetsgodset beroende av v\xc3\xa4rmetillf\xc3\xb6rseln (str\xc3\xa4ckenergi), kommer restsp\xc3\xa4nningar att finnas kvar i och omkring svetsgodset efter avslutad svetsning. Ett s\xc3\xa4tt att minska restsp\xc3\xa4nningarna \xc3\xa4r att v\xc3\xa4rmebehandla svetsen efter avslutad svetsning. Restsp\xc3\xa4nningar p\xc3\xa5verkar seghet, utmattningsh\xc3\xa5llfasthet och korrosionsh\xc3\xa4rdighet (sp\xc3\xa4nningskorrosion)._NEWLINE_Ett s\xc3\xa4tt att minska restsp\xc3\xa4nningarna \xc3\xa4r att dela upp svetsfogen i flera mindre fyllnadsstr\xc3\xa4ngar, och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 vis kan sm\xc3\xa4ltpoolens diameter minska med f\xc3\xb6ljd att stelkrympningen blir mindre.\n_START_SECTION_\nHistorik\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb6rsta tekniken som m\xc3\xa4nniskor anv\xc3\xa4nt f\xc3\xb6r att sammanfoga metall \xc3\xa4r v\xc3\xa4llning som b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas vid brons och j\xc3\xa4rn\xc3\xa5ldern. D\xc3\xa4rvid upphettas st\xc3\xa5let till n\xc3\xa4ra sm\xc3\xa4ltpunkten f\xc3\xb6r att bearbetas med hammare. I Historia av den antika grekiske historikern Herodotos beskrev han att Glaucus fr\xc3\xa5n Chios ca 600 f.Kr. egenh\xc3\xa4ndigt uppfann svetsning (grekiska: \xcf\x83\xce\xb9\xce\xb4\xce\xae\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xba\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82, ordagrant \xc3\xb6versatt "j\xc3\xa4rn limning"). Under medeltiden utvecklades metoderna f\xc3\xb6r v\xc3\xa4llning och blev mer avancerade. 1540 publicerade italienaren Vannoccio Biringuccio boken De la pirotechnia som anses vara den f\xc3\xb6rsta tryckta europeiska boken om metallurgi d\xc3\xa4r metoder f\xc3\xb6r v\xc3\xa4llning tas upp._NEWLINE_1801 uppt\xc3\xa4ckte den brittiska kemisten Humphry Davy den elektriska ljusb\xc3\xa5gen. \xc3\x84ven den ryska fysikern Vasily Petrov \xc3\xa5teruppt\xc3\xa4ckte samma sak 1802 n\xc3\xa4r han experimenterade med en stor voltas stapel som han byggt. 1803 publicerade han sin uppt\xc3\xa4ckt fr\xc3\xa5n \xc3\xa5ret innan i "Nyheter f\xc3\xb6r galvanisk-voltaisk experiment" (ryska: \xd0\x98\xd0\xb7\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xbe \xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8-\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd1\x85 \xd0\xbe\xd0\xbf\xd1\x8b\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x85). Han beskrev experimentet med sin voltas stapel, och \xc3\xa4ven hur man kunde f\xc3\xa5 en stabil elektrisk b\xc3\xa5ge samt indikationer p\xc3\xa5 framtida anv\xc3\xa4ndningsomr\xc3\xa5den s\xc3\xa5som artificiellt ljus men framf\xc3\xb6rallt sm\xc3\xa4ltning och svetsning av metall. Petrov gl\xc3\xb6mdes bort efter sin d\xc3\xb6d och hans verk f\xc3\xb6ll i gl\xc3\xb6mska. _NEWLINE_1830 uppt\xc3\xa4ckte engelsmannen Michael Faraday att man kunde omvandla mekanisk energi till elektrisk med hj\xc3\xa4lp av en simpel enpolig generator som producerade likstr\xc3\xb6m. Man uppt\xc3\xa4ckte snart att om man kopplade polerna till tv\xc3\xa5 metallstycken och f\xc3\xb6rde ihop dessa s\xc3\xa5 genererade \xc3\xb6verg\xc3\xa5ngsmotst\xc3\xa5ndet mellan dessa att den h\xc3\xb6ga v\xc3\xa4rmen sm\xc3\xa4lte samman styckena d\xc3\xa4r str\xc3\xb6mmen gick. Detta \xc3\xa4r grundprincipen i motst\xc3\xa5ndssvetsning. _NEWLINE_Amerikanen Elihu Thomson fick 1885 patent f\xc3\xb6r en metod att sammanfoga metall enligt motst\xc3\xa5ndssvetsmetoden som senare f\xc3\xb6rfinades. Det dr\xc3\xb6jde \xc3\xa4nda tills 1881 innan ryssen Nikolai Benardos och polacken Stanis\xc5\x82aw Olszewski uppfann kolb\xc3\xa5gsvetsning som byggde p\xc3\xa5 principen Petrov beskrev och som var den f\xc3\xb6rsta praktiska metoden av b\xc3\xa5gsvetsning. Metoden g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 att arbetsstycket kopplades till den ena polen av en str\xc3\xb6mk\xc3\xa4lla medan kolstaven kopplades till den andra. En elektrisk ljusb\xc3\xa5ge bildas mellan staven och arbetsstycket med s\xc3\xa5 h\xc3\xb6g v\xc3\xa4rmeenergi att metalliska tillsatsmaterial kunde sm\xc3\xa4ltas med. _NEWLINE_Utvecklingen av b\xc3\xa5gsvetsning fortsatte till utvecklingen metallb\xc3\xa5gsvetsning av ryssen Nikolai Slavyanov 1888 och amerikanen Charles L. Coffin 1890 d\xc3\xa4r en metalltr\xc3\xa5d fungerade som b\xc3\xa5de elektrod och tillsatsmaterial. Svetsen skyddades dock inte fr\xc3\xa5n luft, och man hade d\xc3\xa4rf\xc3\xb6r stora problem med porer och d\xc3\xa5lig h\xc3\xa5llfasthet. _NEWLINE_Runt 1900 uppfann Arthur Percy Strohmenger den belagda elektroden som hade ett h\xc3\xb6lje av lera och kalk. Ungef\xc3\xa4r samma tid experimenterade svensken Oscar Kjellberg med samma sak och tog fram en j\xc3\xa4rnelektrod som doppades i en mix av silikat och karbonat, han grundade f\xc3\xb6retaget Elektriska Svetsnings AB (ESAB). 1906 fick han patent p\xc3\xa5 den belagda elektroden, med vilken svetskvalit\xc3\xa9n \xc3\xb6kade rej\xc3\xa4lt och nu kunde b\xc3\xa5gsvetsning anv\xc3\xa4ndas till annat \xc3\xa4n n\xc3\xb6dtorftig reparation. 1912 b\xc3\xb6rjade Strohmenger s\xc3\xa4lja en kraftigt belagd elektrod, men ett h\xc3\xb6gt pris och en komplex tillverkningsmetod hindrade produkten fr\xc3\xa5n att bli popul\xc3\xa4r. I b\xc3\xb6rjan anv\xc3\xa4ndes bara likstr\xc3\xb6m vid svetsning och man anv\xc3\xa4nde stora batterier som str\xc3\xb6mk\xc3\xa4llor f\xc3\xb6r svetsexperimenten. _NEWLINE_1905 tog tyska AEG fram likstr\xc3\xb6msgeneratorer som fungerade f\xc3\xb6r svetsning, dessa v\xc3\xa4gde n\xc3\xa4rmare ett ton och tog mycket plats. Samma \xc3\xa5r f\xc3\xb6reslog den ryska vetenskapsmannen Vladimir Mitkevich att anv\xc3\xa4nda trefassystem f\xc3\xb6r b\xc3\xa5gsvetsning. 1919 uppfann C. J. Holslag svetsning med v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6m, transformatorerna var mindre och billigare \xc3\xa4n likstr\xc3\xb6msomvandlarna, samt kr\xc3\xa4vde mindre energi._NEWLINE_Termitsvetsning som bygger p\xc3\xa5 en aluminotermisk reduktion uppfanns 1894 av tysken Hans Goldschmidt: Man fick stor anv\xc3\xa4ndning av metoden vid sammanfogning av j\xc3\xa4rnv\xc3\xa4gsr\xc3\xa4ls. 1903 uppfanns gassvetsning i Frankrike av Edmond Fouch\xc3\xa9 och Charles Picard. Man uppt\xc3\xa4ckte att en mix av acetylen och syre gav en tillr\xc3\xa4ckligt h\xc3\xb6g v\xc3\xa4rme f\xc3\xb6r att sm\xc3\xa4lta diverse metaller, fouch\xc3\xa9-br\xc3\xa4nnaren gjorde det m\xc3\xb6jligt att anv\xc3\xa4nda metoden praktiskt. Gassvetsning blev popul\xc3\xa4r eftersom den var relativt billig och portabel. Riskerna vid transport och hantering av de explosiva acetylentuberna gjorde dock m\xc3\xa5nga skeptiska i b\xc3\xb6rjan. Man visste att aceton kunde l\xc3\xb6sa stora upp stora m\xc3\xa4ngder acetylen i flytande form. N\xc3\xa4r v\xc3\xa4tskan minskade vid anv\xc3\xa4ndning i tuberna s\xc3\xa5 \xc3\xb6kade dock m\xc3\xa4ngden fri acetylen och tuberna blev \xc3\xa5terigen explosiva. Det var f\xc3\xb6rst n\xc3\xa4r svenska uppfinnaren Gustaf Dal\xc3\xa9n uppfann AGA-massan som gasen blev s\xc3\xa4ker att hantera. AGA-massan kunde absorbera st\xc3\xb6rre m\xc3\xa4ngd acetylen och nu kunde man dessutom fylla tuberna med h\xc3\xb6gre tryck \xc3\xa4n tidigare._NEWLINE_Under 1920-talet h\xc3\xa4nde mycket inom svetsutvecklingen, man b\xc3\xb6rjade experimentera med automatisk svetsning 1920 d\xc3\xa4r en metalltr\xc3\xa5dselektrod matades kontinuerligt f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka hastigheten och d\xc3\xa4r \xc3\xa4delgaser fick str\xc3\xb6mma runt sm\xc3\xa4ltan. Metoden kallade man f\xc3\xb6r MIG-svetsning (Metal Inert Gas) och slog igenom p\xc3\xa5 40 och 50-talet. Skyddsgaser blev ett intressant studie\xc3\xa4mne f\xc3\xb6r forskare och svetsgaser som V\xc3\xa4te, Helium och framf\xc3\xb6rallt argon b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4ndas. Kostnaderna f\xc3\xb6r \xc3\xa4delgaserna var dock dyra och man b\xc3\xb6rjade anv\xc3\xa4nda koldioxid som skyddsgas i de flesta fall blandat med \xc3\xa4delgas. Koldioxid \xc3\xa4r delvis kemiskt aktiv och metoden d\xc3\xb6ptes till MAG-svetsning (Metal Active Gas)._NEWLINE_Andra v\xc3\xa4rldskriget st\xc3\xa4llde nya krav p\xc3\xa5 svetsning i l\xc3\xa4ttmetaller som aluminium och magnesium f\xc3\xb6r flygplansindustrin. Man beh\xc3\xb6vde en metod som kunde bryta upp det oxidlager som metallerna har p\xc3\xa5 ytan, detta genom. Inom den amerikanska flygindustrin tog man fram en metod som anv\xc3\xa4nde en grafitstav likt Benardos tidigare uppfinning fast med helium som skyddsgas, och senare argon. Man bytte ut grafitstaven mot en volframelektod som t\xc3\xa5l en mycket h\xc3\xb6g temperatur innan den sm\xc3\xa4lter. Metoden kallas f\xc3\xb6r TIG-svetsning (Tungsten Inert Gas) Till en b\xc3\xb6rjan svetsade man l\xc3\xa4ttmetallerna med likstr\xc3\xb6m och elektroden kopplad till pluspolen s\xc3\xa5 str\xc3\xb6mmen gick fr\xc3\xa5n l\xc3\xa4ttmetallen till elektroden och p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 s\xc3\xa4tt bryter upp oxiden. Senare b\xc3\xb6rjade man anv\xc3\xa4nda v\xc3\xa4xelstr\xc3\xb6m f\xc3\xb6r detta och slutligen \xc3\xa4ven likstr\xc3\xb6m med elektroden kopplad till minuspolen f\xc3\xb6r att svetsa \xc3\xb6vriga metallegeringar som t.ex. st\xc3\xa5l._NEWLINE_Samtidigt som utvecklingen av dessa nya och popul\xc3\xa4ra metoder tagits fram under mitten av seklet s\xc3\xa5 har andra metoder f\xc3\xb6rfinats och tagits fram, produktionen b\xc3\xb6rjade automatiserats och specialiseras f\xc3\xb6r olika \xc3\xa4ndam\xc3\xa5l. 1930 uppfanns bultsvetsning som blev popul\xc3\xa4r inom skepp och byggnadskonstruktion. Samma \xc3\xa5r uppfanns \xc3\xa4ven pulverb\xc3\xa5gsvetsning som gav en h\xc3\xb6g svetsproduktion. 1932 uppfann ryssen Konstantin Khrenov en metod f\xc3\xb6r b\xc3\xa5gsvetsning under vattenytan. Under 50-talet utvecklades metallb\xc3\xa5gsvetsning med tillsatt metallpulver i elektrodbel\xc3\xa4ggningen f\xc3\xb6r att \xc3\xb6ka produktionen. 1957 utvecklades automatisk flusstr\xc3\xa5dmatning med r\xc3\xb6rtr\xc3\xa5d som liknar MAG-metoden. Samma \xc3\xa5r uppfanns \xc3\xa4ven plasmasvetsning som till stor del liknar TIG. elektroslaggsvetsning uppfanns 1958 och f\xc3\xb6ljdes av Elektrogassvetsning 1961._NEWLINE_Den mycket effektkoncentrerade svetsmetoden elektronstr\xc3\xa5lesvetsning uppfanns \xc3\xa4ven 1958, och inte l\xc3\xa5ngt efter togs \xc3\xa4ven lasersvetsning fram p\xc3\xa5 1960-talet. Magnetpulssvetsning har anv\xc3\xa4nts sedan 1967. Friktionsomr\xc3\xb6rningssvetsning \xc3\xa4r en relativt ny metod som uppfanns 1991 av Wayne Thomas vid The Welding Institute (TWI) i Storbritannien.\n_START_SECTION_\nArbetsmilj\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nDen elektriska ljusb\xc3\xa5gen ger upphov till ultraviolett str\xc3\xa5lning som kan orsaka svetsbl\xc3\xa4nk om man inte skyddar \xc3\xb6gonen med en svetssk\xc3\xa4rm/svetshj\xc3\xa4lm. Det \xc3\xa4r ocks\xc3\xa5 viktigt att anv\xc3\xa4nda skyddskl\xc3\xa4der f\xc3\xb6r att f\xc3\xb6rhindra br\xc3\xa4nnskador och rodnad p\xc3\xa5 huden av UV-str\xc3\xa5lningen. _NEWLINE_Vid svetsning med olika svetsmetoder och material bildas olika m\xc3\xa4ngder svetsr\xc3\xb6k med olika inneh\xc3\xa5ll. Varje enskilt \xc3\xa4mne i svetsr\xc3\xb6ken f\xc3\xa5r inte \xc3\xb6verstiga dess hygieniska gr\xc3\xa4nsv\xc3\xa4rde, HGV, som finns angivet i AFS 2005:17 (\xc3\xa4ndring i AFS 2007:2). _NEWLINE_Det finns flera s\xc3\xa4tt att skydda sig f\xc3\xb6r exponering f\xc3\xb6r svetsr\xc3\xb6k. De kan i huvudsak sorteras in under allm\xc3\xa4n ventilation, andningsskydd, punktutsug och integrerat utsug. Handhavandet av denna utrustning \xc3\xa4r mycket viktigt f\xc3\xb6r att n\xc3\xa5 avsedd effekt.  _NEWLINE_F\xc3\xb6r att b\xc3\xa4ttre sprida information om s\xc3\xa4ker svetsning har IVL Svenska milj\xc3\xb6institutet i samr\xc3\xa5d med Institutet f\xc3\xb6r Milj\xc3\xb6medicin, Svetskommissionen, Teknikf\xc3\xb6retagen, Metallgruppen, IF Metall  och Arbetsmilj\xc3\xb6verket arbetat fram sidan Svetsar\xc3\xa4tt  - Internetbaserat informations- och utbildningsmaterial om arbetsmilj\xc3\xb6 f\xc3\xb6r svetsning.\n_START_SECTION_\nAlternativa betydelser av svetsning\n_START_PARAGRAPH_\nSvetsning kallas ocks\xc3\xa5 det ofrivilliga fenomenet d\xc3\xa5 i lagringar med ofullst\xc3\xa4ndig sm\xc3\xb6rjning glidytor kan komma i kontakt med varandra och svetsningar kan uppst\xc3\xa5. Det kan d\xc3\xa5 \xc3\xa4ven intr\xc3\xa4ffa att delarna fastnar ihop.\n_START_SECTION_\nSvetsmetoder\n_START_PARAGRAPH_\nSvetsmetoder kan delas in i trycksvetsmetoder, sm\xc3\xa4ltsvetsmetoder och \xc3\xb6vriga metoder. Se den schematiska \xc3\xb6verblicken f\xc3\xb6r n\xc3\xa5gra av de vanligaste metoderna. Vid trycksvetsning utnyttjas tryck f\xc3\xb6r att utf\xc3\xb6ra svetsen, med eller utan v\xc3\xa4rme. Sm\xc3\xa4ltsvetsning hettar upp fogytorna till sm\xc3\xa4lttemperatur s\xc3\xa5 de sm\xc3\xa4lter samman med eller utan tillsatsmaterial.'