Skorenovac (srpski: Skorenovac ili Скореновац, mađarski: Székelykeve, njemački: Skorenowatz, banatskobugarski: Gjurgevo) je selo u općini Kovin, u Južnobanatskom okrugu autonomne pokrajine Vojvodine Republike Srbije.

Zemljopisni položaj 

Zemljopisno, najbliži veći gradovi su Kovin (6 km), Pančevo (30 km) i Beograd (46 km). Selo se nalazi na 44° 45' 42,9" sjeverne zemljopisne širine i 20° 54' 20,72" istočne zemljopisne dužine.

Povijest 

Selo po imenu Đurđevo (mađ. Gyurgyova) je postojalo između 1869. i 1886. godine na lokaciji između Banatskog Brestovca i rijeke Dunav. Prvobitni stanovnici Đurđeva bili su mađarske (Paloc-mađ. Palóc) obitelji (u stvari Kumani, Polovci) koje su došle iz Banatskog Novog Sela (mađ. Újfalu), Jermenovaca (mađ. Ürményháza), Šandorfalve (mađ. Sándorfalva) te iz okoline Segedina (mađ. Szeged) i Banatskog Dušanovca (mađ. Szőlősudvarnok/nje. Rogendorf). U Đurđevu je 1869. godine bilo 396 stanovnika. Kasnije, 1883. godine, u Đurđevo se naseljava 645 obitelji (oko 2.000 duša) Sekelja. U tom periodu na Dunavu nije bilo nasipa pa je Dunav, izlijevajući se svake godine, nanosio velike štete selu i obradivom zemljištu, a većina ugroženog stanovništva preseljena je na lokaciju današnjeg Skorenovca, a manji dio u Ivanovo.

Skorenovac (tada prozvan imenom mađ. Székelykeve), osnovan je 1886. godine u vrijeme Austro-Ugarske monarhije i vladavine Franje Josipa.

Godine 1888. selo je imalo 506, a 1910. godine 685 kuća. Većina doseljenika bili su Sekelji koji su došli iz Bukovine. Istovremeno sa Sekeljima, u Skorenovac je došao i određeni broj njemačkih obitelji iz današnjeg Plandišta (mađ. Zicsifalva) i Pločice (mađ. Plosic) te obitelji banatskih Bugara iz mjesta Dudešti Veki (Dudestii-Vechi/Ó-Besenyő/Altbeschenowa/Stár Bišnov). Većina stanovnika (Mađari, Bugari i Nijemci) bila je rimokatoličke vjeroispovijedi. Krajem 1891. godine (kada je počela gradnja crkve) i početkom 1892. godine (kada je gradnja završena) počinje se s pisanjem crkvenih knjiga. Od 1869. pa do 1892. godine crkvene knjige su se nalazile u katoličkoj crkvi u Banatskom Brestovcu.

Povijesni nazivi kraja i samog mjesta

Povijesni nazivi kraja:
 Skorenovec Tera - (Zkorenovetz Terra) (1412.) 
 Skorenoc Pusta - (Zkorenocz Puszta)
 Vila Regalis - (Villa Regalis) (1428.)  

Ime sela kroz povijest:
 Nađđerđfalva - (Nagygyörgyfalva) (1883. – 1886.) 
 Skorenovac - (Skorenowatz) (naziv koji su koristili Nijemci u različitim razdobljima)
 Sekelj - (Székelykevе) (1886. – 1922.)
 Skorenovac - (Skorenovac) (од 1922.)
Sekeljkeve u prijevodu znači "selo Sekelja".

Broj stanovnika i demografski podatci

Nacionalni sastav po popisima 

<table align="center" border="1" cellpadding="5">

<tr>
Godina
Broj stanovnika
MađariОвоје</td>
NijemciсаСрпс</td>
BugariкеВик</td>
Srbiипедије
SlovaciЛале</td>
"Jugoslaveni"
</tr>

1910.
4541
73,31%
11,94%
9,69%
1,26%
2,53%
0,00%

1921.
4195
81,83%
7,34%
10,27%
0,36%
0,05%
0,00%

1948.
4465
84,46%
0,70%
11,22%
3,18%
0,05%
0,00%

1991.
3213
80,36%
0,15%
2,53%
9,40%
0,03%
3,36%

2002.
2.501
86,71%
0,07%
2,99%
5,47%
0,00%
1,04%

</table>

Pored navedenih naroda u Skorenovcu još žive Albanci, Makedonci, Muslimani, Romi, Rumunji, Slovenci, Ukrajinci i Hrvati.

Grafikon

Gradovi prijatelji 
 Kunszentmiklós

Vidi još
 Bukovina
 Sikuli

Literatura
 Skorenovac története - Szabatka Gyula ( kiadta R. Oberläuter, Kovin 1936. )
 Jovan Erdeljanović, Srbi u Banatu, Novi Sad, 1992.
 Slobodan Ćurčić, Broj stanovnika Vojvodine, Novi Sad, 1996.
 Mgr. Lajos Erős, Adalékok a Zrenjanini-Nagybecskereki Egyházmegye történetéhez, 1993. (Additamenta ad historiam Diocesis Zrenjaninensis-Nagybecskerekensis)

Vanjske poveznice

Skorenovac na Wikimapi
Skorenovac na mapi  
Skorenovački glasnik - Lokalni list na mađarskom jeziku  
Riječ istine - lokalne vijesti   
Mađari u Transilvaniji 

Naselja u Vojvodini