Zrakové postižení je důsledek zdravotního postižení jedince, který i po korekci vady má narušené zrakové vnímání takovým způsobem, že mu činí problémy v běžném životě. 
Počet nevidomých osob na Zemi se odhaduje na cca 45 milionů, počet osob s těžkým zrakovým postižením se odhaduje na cca 138 milionů.
Devět z deseti nevidomých  žije v rozvojových zemích. Zrakové postižení negativně ovlivňuje schopnost uspokojovat základní životní potřeby, způsobuje komplikace při prostorové orientaci a samostatném pohybu. Postižený jedinec má problém se získáváním a zpracováním informací, se začleněním do společnosti a s navazováním mezilidských vztahů.  Poškození nebo ztráta zraku v pozdějším věku (v důsledku nemoci nebo úrazu) představuje pro jedince náročnou životní situaci. Zrakové postižení jedince ovlivňuje i lidi, kteří s ním přicházejí do styku – typicky rodinní příslušníci a přátelé, ale nejen oni.

Se zrakovým postižením souvisí i pojem zraková defektivita. Defektivita je důsledek zrakové vady, který se projevuje poruchami v psychické výkonnosti, poruchami ve vztahu k sobě a k prostředí, a může dojít i ke změnám ve vývoji osobnosti. Defektivita představuje nevyrovnanost se zrakovou vadou a její příčinnou je nevhodná reakce na poškození zraku. Defektivita není stavem trvalým, může se zhoršovat, zlepšovat, nebo i úplně vytratit.

Výchovou, vzděláváním a rozvojem osob se zrakovým postižením se zabývá speciální pedagogika osob se zrakovým postižením (synonyma tyflopedie, oftalmopedie). Moderní společnost se snaží o to, aby se osoba (nejen) se zrakovým postižením v co největší míře úspěšně zapojila do společenského života. Aby se zrakově postižený i jeho okolí navzájem pochopili a přizpůsobili.

Klasifikace osob se zrakovým postižením 
Vymezení jednotlivých kategorií zrakového postižení se v různých oborech liší. Nejčastěji je základním kritériem zraková ostrost (vizus), která se značí tzv. Snellenovým zlomkem. 
 normální zrak – zraková ostrost je větší než 6/18,
 zrakové postižení – zraková ostrost je v intervalu 6/18 až 6/60,
 vážné zrakové postižení – zraková ostrost je v intervalu 6/60 až 3/60,
 slepota – zraková ostrost je menší než 3/60.
Podle doby vzniku postižení.
 vrozené – prenatální (např. vlivem dědičnosti), perinatální (v souvislosti s porodem, např. při předčasném porodu),
 získané – postnatální (např. vlivem úrazu, nemoci).
Členění zrakového postižení podle etiologického hlediska.
 genetické příčiny,
 působením teratogenu v průběhu nitroděložního vývoje (rentgenové a gama záření, infekce, chemické látky)
 perinatální faktory (předčasné narození),
 postnatální faktory (úraz, onemocnění)
 nezjištěná příčina (souběh různých faktorů).
Členění podle toho, co je postiženo:
 orgánové postižení,
 funkční postižení. 
Podle doby trvání vady:
 akutní,
 chronické,
 recidivující.
Speciální pedagogika používá čtyřstupňovou klasifikaci podle stupně narušení zrakového vnímání. Kromě zrakové ostrosti je v ní zohledněno omezení zorného pole.
 osoby nevidomé,
 osoby se zbytky zraku,
 osoby slabozraké,
 osoby s poruchami binokulárního vidění.
Sportovci se zrakovým postižením jsou s ohledem na závažnost a stupeň zrakové vady (především podle zrakové ostrosti, zorného pole a schopnosti rozlišovat světlo) rozdělováni do tří kategorií tak, aby spolu soutěžili sportovci, jejichž možnosti si jsou co nejvíce podobné.
 B1 – Bez světlocitu obou očí až po světlocit, ale neschopnost rozeznat tvar ruky z jakékoliv vzdálenosti nebo v jakémkoliv směru – úplná slepota.
 B2 – Od schopnosti rozeznat tvar ruky až po zrakovou ostrost 2/60 nebo zorné pole menší než 5° – praktická slepota.
 B3 – (Od zrakové ostrosti nad 2/60 až po zrakovou ostrost 6/60 nebo zorné pole větší než 5° a menší než 20° – schopnost samostatné orientace a pohybu na speciálně upraveném a bezpečnostně zajištěném závodišti.

Zrakově postižení v ČR 
V České republice proběhlo v roce 2013 druhé výběrové šetření osob se zdravotním postižením (první proběhlo v roce 2007), z něhož vyplývá, že v ČR žije cca 100 000 osob se zrakovým postižením. 
Další šetření v této oblasti proběhlo v roce 2018. Z něho vyplývá, že přibližně 250 tis. lidí v ČR se cítí být nedostatky ve zrakovém vnímání omezováno v běžném životě (nárůst počtu osob je v důsledku změny metodiky sběru dat).

Komplexní služby pro zrakově postižené v ČR 
Komplexními službami se rozumí nejen lékařská péče poskytovaná při zrakovém postižení, ale i zajištění služeb k uspokojení všech potřeb a k ucelené rehabilitaci postiženého jedince. Komplexní služby jsou poskytovány v rovině jak vertikální, tak horizontální. Vertikální rovina zahrnuje služby poskytované jedinci a jeho blízkým od doby zjištění vady až do smrti. Horizontální rovina pak zahrnuje služby institucí v gesci jednotlivých ministerstev a neziskový sektor.

Ministerstvo práce a sociálních věcí 
 Stanovuje podmínky pro zaměstnávání postižených osob.
 Vyplácí dávky:
 příspěvek na mobilitu
 příspěvek na zvláštní pomůcky

Ministerstvo zdravotnictví 
Zdravotnická péče je poskytována ve všech etapách lidského života.
 Preventivní péče:
 genetické poradenství
 péče o matku a dítě v těhotenství
 sledování rizikových těhotenství
 péče o matku a dítě během porodu
 sledování rizikových dětí – děti zrakově postižených rodičů, předčasně narozené děti
 preventivní prohlídky u pediatra v jednom roce, třech letech a před zahájením povinné školní docházky
 Oftalmologická péče:
 prevence
 poradenství
 léčba
 Specializovaná pracoviště, např.:
 Centrum zrakových vad

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy 
Zabývá se procesem vzdělávání zrakově postižených ve speciálních školách nebo formou integrace v běžných školách.
 Speciálněpedagogické centrum (SPC) - metodická pomoc učitelům, podpora integrace.
 Speciální MŠ, MŠ se speciální třídou.
 Speciální škola pro zrakově postižené, ZŠ + spec. třídy.
 Gymnázium pro ZP, Konzervatoř Jana Deyla, další SŠ a nematuritní obory.
 Odborná vysokoškolská centra pro podporu vzdělávání zrakově postižených

Neziskový sektor 
Doplňuje nabídku státního sektoru.
 Střediska rané péče (narození až MŠ) – diagnostika, pomoc rodině, stimulace, rozvoj sluchového a hmatového vnímání.
 SONS – Sjednocená organizace nevidomých a slabozrakých, která dále zřizuje např.:
 Tyflokabinet – komplexní informace a konzultace v oblasti pomůcek.
 Tyfloservis – nabídky výukových kurzů, např. nácvik prostorové orientace a samostatného pohybu, čtení a psaní Braillova písma, kurzy domácí sebeobsluhy (úklid, vaření, žehlení), kurzy práce na počítači.
 Metodické středisko pro informatiku a BraillNet – digitalizace textů, kurzy práce s počítačem, poradenská činnost při výběru hardware a software pro zrakově postižené, správa webu pro zrakově postižené.
 Pobytové rehabilitační a rekvalifikační středisko pro nevidomé Dědina, o.p.s., Centrum sociálních služeb pro osoby se zrakovým postižením v Brně-Chrlicích
 Palata – Domov pro zrakově postižené
 Česká unie zrakově postižených sportovců
 a další.

Odkazy

Reference

Literatura
 

Speciální pedagogika
Deficity schopností