Josemaría Escrivá de Balaguer (Barbastro, 9. siječnja 1902. – Rim, 26. lipnja 1975.), utemeljitelj Opusa Dei, svetac Rimokatoličke Crkve.

Životopis 

Imao je petero braće i sestara: Carmen (1899. – 1957.) i Santiago (1919. – 1994.) i tri mlađe sestre koje su umrle još kao mala djeca. Roditelji, José i Dolores, dali su djeci dubok kršćanski duh. José Escrivin posao je propao 1915., pa je pronašao drugi zbog kojeg se cijela obitelj preselila u Logroño. Počeo je svoje pripreme za svećeništvo u Logroñu, a nastavio ih je u Zaragozi.

Josemarijin otac je umro 1924. i ostavio ga kao glavu obitelji. Nakon ređenja 1925., počeo je svoju ministerijalnu službu na seoskoj župi i postdiplomski studij u Zaragozi. Biskup je 1925. Josemariji dao dozvolu da preseli u Madrid te da obrani doktorsku disertaciju iz Prava. Dana 2. listopada, 1928. tijekom meditacije Josemaría je uvidio što Bog traži od njega da utemelji Opus Dei, put posvećivanja u svakodnevnom radu i u ispunjavanju svakodnevnih kršćanskih dužnosti. Od tog trenutka u svom radu nosio je ovu zadaću, istovremeno je nastavio svoju ministerijalnu službu, posebno među bolesnima i siromašnima. Kroz ove prve godine Opusa Dei, učio je na Sveučilištu u Madridu i predavao kao profesor da može uzdržavati svoju obitelj.

Kad je građanski rat izbio u Madridu, njegov religiozni osjećaj natjerao je Josemariju da služi kao svećenik te da seli od mjesta u mjesto i traži izbjeglice. Napokon je uspio napustiti glavni grad Španjolske i nakon teškog bijega preko Pireneja, smjestio se u Burgos. Kad je rat završio 1939. vratio se u Madrid i konačno završio svoju disertaciju iz Prava. U narednim godinama napisao je mnogo članaka o laicima, svećenicima i religiji te nastavio snažno razvijati Opus Dei. Godine 1946. Josemaría se preselio u Rim. Tijekom godina u Rimu doktorirao je teologiju na Lateranskom sveučilištu i postavljen je od Pape Pija XII. za konzultora dviju vatikanskih kongregacija kao počasni član Pontifikalne akademije i počasni prelat.

Gajio je veliku ljubav prema Hrvatskoj i Hrvatima. Prvi član Opusa Dei izvan Španjolske bio je Hrvat Vladimir Vince. Escrivä je 1952. osnovao Sveučilište Navarra u Pamploni, a na tom je sveučilištu trag ostavio ugledni prof. Luka Brajnović, jedan od prvih Hrvata u Opusu Dei, također član prelature.

Često je putovao iz Rima u različite europske zemlje, jednom prilikom i u Meksiko da proširi Opus Dei i na tim mjestima. Tijekom 1974. i 1975. bio je na dva duga putovanja po zemljama Latinske Amerike, gdje se susreo s velikim grupama ljudi i razgovarao s njima o kršćanskom pozivu na svetost. Monsinjor Escrivá je umro u Rimu 26. lipnja, 1975. U vrijeme njegove smrti, Opus Dei je postojao u desetcima država i dotaknuo je tisuće života. Nakon njegove smrti tisuće ljudi i više od trećine biskupa, poslalo je pismo u Rim tražeći od Pape da otvori kauzu za njegovu beatifikaciju i kanonizaciju.

Papa Ivan Pavao II. beatificirao je monsinjora Escrivu 17. svibnja, 1992. na Trgu Svetog Petra u Rimu. Ceremoniji je prisustvovalo oko 300 000 ljudi. "S nadnaravnom intuicijom", kazao je papa u svojoj homiliji, "blaženi Josemaría zauzeto je propovijedao univerzalni poziv na svetost i apostolat." Deset godina kasnije, 6. listopada, 2002. Ivan Pavao II. kanonizirao je utemeljitelja Opusa Dei na Trgu Svetog Petra pred mnoštvom ljudi iz 80 zemalja svijeta. U njegovom obraćanju onima koji su došli na kanonizaciju, Sveti Otac je rekao: "Sveti Josemaría je bio izabran od Boga da proglasi univerzalni poziv na svetost i naglašavanje važnosti svakodnevnog rada i uobičajenih aktivnosti kao puta prema svetosti. Možemo reći da je bio svetac svakodnevice."

Autor prvoga biografskog eseja o sv. Josemariji Escrivi de Balaguer je Salvador Bernal, čije su "Bilješke o životu utemeljitelja Opusa Del" prevedene na mnoge jezike i prodane u više stotina tisuća primjeraka. Na hrvatski ih je preveo Milan Šesnić.

Poveznice 
 Opus Dei
 Ivan Pavao II.

Izvori

Vanjske poveznice 

 Opus Dei u Hrvatskoj 
 Informativni ured Opusa Dei na Internetu (i na hrvatskom jeziku)

Španjolski katolički svećenici
Španjolski sveci