(CNN)It sounds like the plot for a science fiction movie. Someone has a horrific accident and winds up in the hospital, brain dead and on life support. Doctors approach the family about organ donation, but instead of saving as many as eight lives, the family is asked to donate the whole body to save just one individual. Perhaps a quadriplegic with a mind that outmatches their malfunctioning body. As crazy as this sounds, to put an entire head on a new body, a human body, Italian physician Dr. Sergio Canavero says we are approaching  HEAVEN (an acronym for head anastomosis venture; anastomosis is surgically connecting two parts). The pieces are coming together but there are still many hurdles to jump. Canavero says he has part of the funding secured, although he says he can't yet disclose where the money is coming from as a condition of the funding. He's also taking the 2015 layman's approach with crowd funding and book sales. He has identified Valery Spiridonov as the first patient. The 30-year-old Russian man suffers from a rare genetic disorder called Werdnig-Hoffman disease. Canavero says the man volunteered. The two men have talked via Skype but they have yet to meet in person and Canavero has not reviewed Spiridonov's medical records. Canavero says he has a stack of emails and letters from people who want this procedure. Many of them are transsexuals who want a new body, he says. But he insists the first patients will be people who are suffering from a muscle wasting disease. Another big obstacle is the need for a partner. Canavero can't just do this in his own Frankenstein lab. He needs a major academic medical center to host this endeavor and he has his eyes set on the United States. He hopes to get a buy-in this summer when he presents his plan to the American Academy of Neurological and Orthopedic Surgeons, or AANOS, at its annual conference in June. He's counting on getting the green light he needs for the first human whole head transplant to take place in 2017. Nick Rebel, executive director of AANOS, says the group is not endorsing Canavero, it is simply giving him a platform to hear what he has to say. If Canavero doesn't get the support he needs in the United States, he'll look to China and his timeline will slide by a year. Once these pieces are in place, Canavero says he'll put together a staff of 150 nurses and doctors. Many of them, like the patient, are already identified because they've asked to be part of this team. Then they'll need to practice for what is anticipated to be a 36-hour operation. "I say two years is the time needed for the team to reach perfect synchronization," Canavero speculates. But what about the science? Is such an idea even plausible? He says he has research that supports it. Canavero points to Dr. Robert White, who transplanted the head of one monkey to the body of another at Case Western Reserve University School of Medicine in 1970. The monkey died after eight days, because the body rejected the new head. Before ithe monkey died, it could not move because the spinal cord of the head and body were not connected. The monkey also was unable to breathe on its own. The paper in which Canavero outlined his procedure references a different 1971 experiment White conducted with six monkey heads, none of which survived more than 24 hours. But Canavero says advances in science and medicine since then eliminate the problems White faced. Dr. Hunt Batjer, chairman of neurological surgery at UT Southwestern and president-elect of the American Association for Neurological Surgeons, says White's research is not validation for a human head transplant. "[It's] a 45-year-old reference in a primate and there is no evidence that the spinal cord was anastomosed functionally," he says. Batjer further explains that it's a great leap to go from brain survival of the surgery to restoring body function, which White did not look at. Canavero is confident in his writing and in conversation. He cites White's monkeys and even the success of German researchers who helped paralyzed rats walk, giving no pause to the fact that such research is more likely to go nowhere than to make it to human clinical trials. He published his paper in the free, online, medical journal Surgical Neurology International in 2013. He walks readers through a scenario, outlining the key points that will make this work, including cooling the spinal cord before severing it. Doing so with an ultra-sharp blade will avoid the damage experienced by spinal cord injury patients, he says. He'll use a "magic ingredient" as a sealant to fuse the spinal cord back together and offers a few options for what that ingredient could be. The nerves, having been color-coded when separated, will be carefully aligned and this will all be done very quickly because time is key. An impossibility, according to Batjer. He conceded that the airway, the spine, the major veins and arteries, can all be put back together, but the spinal cord is the problem. He says the result would be the inability to move or breathe. "I would not wish this on anyone, I would not allow anyone to do it to me, there are a lot of things worse than death," Batjer says. The science isn't there to support this, says Arthur Caplan, Ph.D., director of medical ethics at NYU Langone Medical Center. He says it's nothing more than a big PR stunt, and calls Canavero "nuts." Caplan says this has to be done in many animals before it's tried on humans. Caplan also points out that if Canavero can do this, he should first be helping paralyzed patients by fixing their spinal cords, before transplanting whole bodies. As for the patients, Caplan says, "their bodies would end up being overwhelmed with different pathways and chemistry than they are used to and they'd go crazy." In his paper, Canavero says identity issues could be a problem as the head gets used to its new body. He also says pain could be a problem. As far as immunosuppression, Canavero points to today's transplant successes as evidence this is not a problem. Caplan isn't buying it. He's seen how difficult it is for his NYU colleagues who perform face transplants. The levels of anti-rejection medications required are so high they put patients at risk for cancer and kidney problems. He says it doesn't make sense that you'd poison a new body with immunosuppressant medications to make a head transplant work. Another issue Caplan has seen with face transplant patients is they don't always get full function of their new organ. "It's not like you can unscrew your head and put it on someone else," Caplan says. Dr. Robert Ruff, the Veterans Affairs national director for neurology, calls it farfetched and farcical, not to mention unlikely to work. He says this is more like centuries away, not years. "It would be impossible to predict that far into the future," Ruff says. Canavero insists, though, "We can already do this."
Dr. Sergio Canavero says he is two years away from performing the first total human head transplant .
The first patient will be a 30-year-old Russian man with a rare, genetic muscle wasting disease .
One ethicist says Canavero should be helping paralyzed patients walk before performing body transplants .
(CNN) זה נשמע כמו העלילה לסרט מדע בדיוני. למישהו יש תאונה מחרידה ומגיע לבית החולים, מוות מוחי ובעזרת חיים. רופאים פונים למשפחה בנוגע לתרומת איברים, אך במקום להציל עד שמונה חיים, המשפחה מתבקשת לתרום את כל הגוף כדי להציל רק אדם אחד. אולי מרובע פלגי עם מוח שמתעלה על גופם הפגום. עד כמה שזה נשמע מטורף, לשים ראש שלם על גוף חדש, גוף אנושי, הרופא האיטלקי ד"ר סרג'יו קנוברו אומר שאנחנו מתקרבים ל-HEAVEN (ראשי תיבות של מיזם anastomosis של הראש; אנסטומוזה הוא חיבור בין שני חלקים בניתוח). החלקים מתאחדים אבל עדיין יש הרבה מכשולים לקפוץ. Canavero אומר שיש לו חלק מהמימון, אם כי הוא אומר שהוא עדיין לא יכול לחשוף מאיפה הכסף מגיע כתנאי למימון. הוא גם נוקט בגישת ההדיוט של 2015 עם מימון המונים ומכירות ספרים. הוא זיהה את ולרי ספירידונוב כמטופלת הראשונה. הגבר הרוסי בן ה-30 סובל מהפרעה גנטית נדירה בשם מחלת ורדניג-הופמן. קנאברו אומר שהאיש התנדב. שני הגברים שוחחו באמצעות סקייפ אך הם טרם נפגשו באופן אישי וקנוברו לא בדק את הרשומות הרפואיות של ספירידונוב. Canavero אומר שיש לו ערימה של מיילים ומכתבים מאנשים שרוצים את ההליך הזה. רבים מהם הם טרנססקסואלים שרוצים גוף חדש, הוא אומר. אבל הוא מתעקש שהחולים הראשונים יהיו אנשים שסובלים ממחלת שרירים. מכשול גדול נוסף הוא הצורך בשותף. קנאברו לא יכול לעשות זאת רק במעבדת פרנקנשטיין שלו. הוא זקוק למרכז רפואי אקדמי גדול כדי לארח את המאמץ הזה ועיניו נשואות לארצות הברית. הוא מקווה לקבל רכישה בקיץ הקרוב כאשר יציג את תוכניתו בפני האקדמיה האמריקאית לכירורגים נוירולוגיים ואורתופדים, או AANOS, בכנס השנתי שלה ביוני. הוא סומך על קבלת האור הירוק הדרוש לו כדי שהשתלת ראש שלם אנושית תתרחש ב-2017. ניק רבל, מנכ"ל AANOS, אומר שהקבוצה לא תומכת בקנאברו, היא פשוט נותנת לו במה לשמוע מה יש לו לומר. אם קנאברו לא יקבל את התמיכה לה הוא זקוק בארצות הברית, הוא יסתכל לסין וציר הזמן שלו יחליק בשנה. ברגע שהחלקים האלה יהיו במקומם, Canavero אומר שהוא ירכיב צוות של 150 אחיות ורופאים. רבים מהם, כמו המטופל, כבר מזוהים כי הם ביקשו להיות חלק מהצוות הזה. אז הם יצטרכו להתאמן לקראת מה שצפוי להיות ניתוח של 36 שעות. "אני אומר ששנתיים זה הזמן הדרוש לצוות להגיע לסנכרון מושלם", משער קנאברו. אבל מה עם המדע? האם רעיון כזה בכלל סביר? הוא אומר שיש לו מחקר שתומך בזה. קנאברו מצביע על ד"ר רוברט ווייט, שהשתיל ראש של קוף אחד לגופו של אחר בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת קייס ווסטרן רזרב בשנת 1970. הקוף מת לאחר שמונה ימים, משום שהגוף דחה את הראש החדש. לפני שהקוף מת, הוא לא יכול היה לזוז כי חוט השדרה של הראש והגוף לא היו מחוברים. הקוף גם לא היה מסוגל לנשום בעצמו. המאמר בו התאר קנאברו מתייחס לניסוי שונה משנת 1971 שערך White עם שישה ראשי קופים, שאף אחד מהם לא שרד יותר מ-24 שעות. אבל קנאברו אומר שההתקדמות במדע וברפואה מאז מבטלת את הבעיות שעמן בפני לבן. ד"ר האנט בטג'ר, יו"ר הכירורגיה הנוירולוגית ב-UT Southwestern ונשיא הנבחר של האגודה האמריקאית לכירורגים נוירולוגיים, אומר שהמחקר של ווייט אינו אימות להשתלת ראש אנושי. "[זו] התייחסות בת 45 שנה בפרימאט ואין ראיות לכך שחוט השדרה עבר אנסטום באופן תפקודי", הוא אומר. עוד מסביר בטג'ר שזו קפיצת מדרגה גדולה לעבור מהישרדות מוחית של הניתוח לשיקום תפקוד הגוף, שבו ווייט לא הסתכל עליו. קנאברו בטוח בכתיבתו ובשיחה. הוא מצטט את הקופים של ווייט ואפילו את הצלחתם של חוקרים גרמנים שעזרו לחולדות משותקות ללכת, ולא נותן הפסקה לעובדה שמחקר כזה נוטה יותר לשום מקום מאשר להגיע לניסויים קליניים בבני אדם. הוא פרסם את המאמר שלו בכתב העת הרפואי החינמי, המקוון, Surgical Neurology International בשנת 2013. הוא מנחה את הקוראים בתרחיש, ומתאר את נקודות המפתח שיגרמו לכך לעבוד, כולל קירור חוט השדרה לפני ניתוק אותו. לעשות זאת עם להב חד במיוחד ימנע את הנזק שחווים חולים פגועי חוט שדרה, הוא אומר. הוא ישתמש ב"מרכיב קסם" כחומר איטום כדי לאחוז את חוט השדרה בחזרה ויציע כמה אפשרויות למה המרכיב הזה יכול להיות. העצבים, לאחר שקודדו בצבע כשהם מופרדים, יהיו מיושרים בקפידה וכל זה ייעשה מהר מאוד כי הזמן הוא המפתח. דבר בלתי אפשרי, לפי בטג'ר. הוא הודה שאפשר לחבר את דרכי הנשימה, עמוד השדרה, הוורידים והעורקים הראשיים, כולם יחד, אבל חוט השדרה הוא הבעיה. הוא אומר שהתוצאה תהיה חוסר יכולת לזוז או לנשום. "לא הייתי מאחל את זה לאף אחד, לא הייתי מרשה לאף אחד לעשות לי את זה, יש הרבה דברים גרועים ממוות", אומר בטג'ר. המדע אינו שם כדי לתמוך בכך, אומר ארתור קפלן, Ph.D., מנהל אתיקה רפואית במרכז הרפואי NYU Langone. הוא אומר שזה לא יותר מתעלול יחסי ציבור גדול, ומכנה את קנאברו "אגוזים". קפלן אומר שזה צריך להיעשות בבעלי חיים רבים לפני שהוא נוסה על בני אדם. קפלן גם מציין שאם קנאברו יכול לעשות זאת, הוא צריך קודם כל לעזור לחולים משותקים על ידי קיבוע חוטי השדרה שלהם, לפני השתלת גופות שלמות. באשר לחולים, אומר קפלן, "גופם היה מוצף במסלולים וכימיה שונים ממה שהם רגילים אליהם והם ישתגעו". במאמרו, Canavero אומר שבעיות זהות עלולות להוות בעיה מכיוון שהראש מתרגל לגוף החדש שלו. הוא גם אומר שכאב יכול להיות בעיה. בכל הנוגע לדיכוי חיסוני, Canavero מצביע על הצלחות ההשתלות של היום כראיה לכך שאין בכך בעיה. קפלן לא קונה את זה. הוא ראה כמה קשה לעמיתיו בניו יורק שמבצעים השתלות פנים. הרמות הנדרשות של תרופות נגד דחייה הן כה גבוהות שהן מעמידות את החולים בסיכון לסרטן ולבעיות בכליות. הוא אומר שזה לא הגיוני שתרעיל גוף חדש בתרופות מדכאות חיסון כדי לגרום להשתלת ראש לעבוד. בעיה נוספת שקפלן ראה עם חולי השתלת פנים היא שהם לא תמיד מקבלים תפקוד מלא של האיבר החדש שלהם. "זה לא שאתה יכול להבריג את הראש ולשים אותו על מישהו אחר", אומר קפלן. ד"ר רוברט ראף, המנהל הלאומי לענייני ותיקים לנוירולוגיה, מכנה את זה מופרך ופארסי, שלא לומר לא סביר שיעבוד. הוא אומר שזה יותר כמו מאות שנים, לא שנים. "אי אפשר יהיה לחזות עד כדי כך רחוק בעתיד", אומר רוף. עם זאת, קנאברו מתעקש, "אנחנו כבר יכולים לעשות את זה."
ד"ר סרג'יו קנאברו אומר שהוא עוד שנתיים מביצוע השתלת ראש אנושית כוללת ראשונה.
החולה הראשון יהיה גבר רוסי בן 30 עם מחלת שרירים נדירה וגנטית.
אחד האתיקים אומר שקנאברו צריך לעזור לחולים משותקים ללכת לפני ביצוע השתלות גוף.