Societies with less access to food and water are more likely to believe in an all-powerful deity, according to new research. The study uncovered a link between belief in God and other societal characteristics, such as a strong social hierarchy. Scientists suggest that religious beliefs help people cope in inhospitable habitats. A study suggests that societies with less access to food and water are more likely to believe in all-powerful, deities. Here, people carry bags of popcorn through a Christian cemetery, to sell in a shanty town in Lima, Peru . ‘When life is tough or when it's uncertain, people believe in big gods,’ said Russell Gray, a professor at the University of Auckland and a founding director of the Max Planck Institute for History and the Sciences in Jena, Germany. ‘Prosocial behaviour [actions that help others] maybe helps people do well in harsh or unpredictable environments.’ Together with other experts, he found that communities that believe in a high, controlling God or gods who enforce a moral code, tend to live in politically complex groups with a social hierarchy beyond the local community - and often tend to animals. While the emergence of religion has long been explained as a result of either culture or environmental factors, the study by the National Evolutionary Synthesis Centre (Nescent) in Durham, North Carolina, implies that it arises from a mixture of ecological, historical, and cultural factors. ‘When life is tough or when it's uncertain, people believe in big gods,’ said Russell Gray, a professor at the University of Auckland. Here, devotees prepare ritual rice dishes to offer to the Hindu sun god as they attend Pongal celebrations, at a slum in Mumbai . The UK is one of the least religious places in the world, according to a new survey. In a global ranking of 65 countries, the UK came sixth from last, with only 30 per cent of the population calling themselves religious. This compared to 53 per cent who said they were not religious and 13 per cent who are ‘convinced atheists’, with the remaining Britons saying they ‘did not know’. In contrast, 94 per cent of people in Thailand deem themselves religious, with Armenia, Bangladesh, Georgia and Morocco completing the top five, with 93 per cent each. At the bottom of the list was China, where 61 per cent of people are atheists, with only six per cent regarding themselves as religious. It was followed by Japan where just 13 per cent are religious, Sweden with 19 per cent and the Czech Republic on 23 per cent. Globally two-thirds of people consider themselves religious. Those under the age of 34 tend to be more religious than other age groups, the survey by market researcher Win/Gallup International Association found. People without a formal education were also more likely to practice a faith. ‘When researchers discuss the forces that shaped human history, there is considerable disagreement as to whether our behaviour is primarily determined by culture or by the environment," said primary author Carlos Botero, of North Carolina State University. ‘We wanted to throw away all preconceived notions regarding these processes and look at all the potential drivers together to see how different aspects of the human experience may have contributed to the behavioural patterns we see today.’ The study, published in PNAS, took into account variables associated with the environment, history, and culture and involved experts in biology, ecology, linguistics, anthropology, and theology. It began when evolutionary ecologist Dr Botero plotted ethnographic data of societies that believe in moralising, high gods and found that their global distribution is quite similar to a map of cooperative breeding in birds. He took the link to mean that ecological factors must play a part in the spread of religion, and another study has recently found a connection between a belief in moralising gods and group cooperation. Professor Gray said: ‘Although some aspects of religion appear maladaptive, the near universal prevalence of religion suggests that there's got to be some adaptive value and by looking at how these things vary ecologically, we get some insight.’ While the emergence of religion has long been explained as a result of either culture or environmental factors, the study  implies that it arises from a mixture of ecological, historical, and cultural factors. Here, Muslims on the outskirts of New Delhi participate in Friday prayers at a slum area during the holy month of Ramadan . The team used historical, social, and ecological data, such as plant growth, rain and temperature, for 583 societies to illustrate the multifaceted relationship between belief in moralising, high gods and external variables. They used the Ethograhic Atlas, which was collated during the last century, to pinpoint communities around the world and access data about religious beliefs, agriculture, and animal husbandry. ‘The goal became not just to look at the ecological variables, but to look at the whole thing. 'Once we accounted for as many other factors as we could, we wanted to see if we could still detect an environmental effect,’ Dr Botero said. ‘The overall picture is that these beliefs are ultimately shaped by a combination of historical, ecological, and social factors.’ Dr Botero believes that this study is just the tip of the iceberg in examining human behaviour from a cross-disciplinary standpoint. The team plans to further their study by exploring the processes that have influenced the evolution of other human behaviours including taboos, circumcision, and the modification of natural habitats. Being reminded of our own mortality makes us more generous - a phenomenon known as The Scrooge Effect, after the Dickens character (shown) Being reminded of our own mortality makes us more generous, according to a new study. It also boosts the feeling of pleasure we get from doing a good deed. ‘Acting pro-socially in the face of mortality thoughts effectively soothes death anxiety, and in turn produces psychological satisfaction,’ researchers from the University of Wisconsin-Madison wrote in a study published in the Journal of Experimental Social Psychology. The study builds on the terror management theory, which says that humans deal with our fear of death by believing in an afterlife or devoting our lives to a cause that will live on, Pacific Standard reported. Previous work found that Americans reminded of their own mortaility gave more money to a charity that said it would help people in the country, than one that had an international focus. It suggested that thoughts of death made people strengthen their beliefs - such as allegiance to a religion or country – and is known as The Scrooge Effect. The new study included an experiment, where people were asked to split $8 between themselves and a stranger, while reporting their own satisfaction. Before this, Polish student participants were asked to fill out a survey about death, or dealing with a trip to the dentists, then complete a crossword. The researchers found that volunteers who had previously thought about death gave more money to the stranger and said they felt happier doing it. The experiment seems to bolster The Scrooge Effect and suggests that reinforcing a person’s self-image of being generous, or supporting a cause, are effective ways of managing fear of dying.
Study was conducted by National Evolutionary Synthesis Centre, Durham .
It suggests that societies with less access to food and water are more likely to believe in all-powerful, moralistic deities .
Research also uncovered link between a belief in high gods who enforce a moral code and  a strong social hierarchy .
לפי מחקר חדש יש סיכוי גבוה יותר לחברות עם פחות גישה למזון ולמים להאמין באל כל יכול. המחקר חשף קשר בין אמונה באלוהים לבין מאפיינים חברתיים אחרים, כמו היררכיה חברתית חזקה. מדענים מציעים שאמונות דתיות עוזרות לאנשים להתמודד בבתי גידול לא מסבירי פנים. מחקר מצביע על כך שחברות עם פחות גישה למזון ומים נוטות יותר להאמין באלוהויות כל יכול. כאן אנשים נושאים שקיות של פופקורן דרך בית קברות נוצרי, כדי למכור בעיירת פחונים בלימה, פרו. "כשהחיים קשים או כשהם לא בטוחים, אנשים מאמינים באלים גדולים", אמר ראסל גריי, פרופסור באוניברסיטת אוקלנד ומנהל מייסד של מכון מקס פלנק להיסטוריה ומדעים בג'נה, גרמניה. "התנהגות פרו-חברתית [פעולות שעוזרות לאחרים] אולי עוזרת לאנשים להצליח בסביבות קשות או בלתי צפויות." יחד עם מומחים אחרים, הוא מצא שקהילות המאמינות באל גבוה ושולט או באלים האוכפים קוד מוסרי, נוטות לחיות בהן. קבוצות מורכבות מבחינה פוליטית עם היררכיה חברתית מעבר לקהילה המקומית - ולעתים קרובות נוטות לבעלי חיים. בעוד שהופעתה של הדת הוסברה זה מכבר כתוצאה מתרבות או גורמים סביבתיים, המחקר של המרכז הלאומי לסינתזה אבולוציונית (Nescent) בדורהם, צפון קרוליינה, מרמז שהיא נובעת מתערובת של אקולוגית, היסטורית ותרבותית. גורמים. "כשהחיים קשים או כשהם לא בטוחים, אנשים מאמינים באלים גדולים", אמר ראסל גריי, פרופסור באוניברסיטת אוקלנד. כאן, חסידים מכינים מנות אורז פולחניות להציע לאל השמש ההינדי בזמן שהם משתתפים בחגיגות פונגאל, בשכונת עוני במומבאי. בריטניה היא אחד המקומות הפחות דתיים בעולם, לפי סקר חדש. בדירוג עולמי של 65 מדינות, בריטניה הגיעה למקום השישי מהאחרונה, כאשר רק 30 אחוז מהאוכלוסייה מכנים את עצמם דתיים. זאת לעומת 53% שאמרו שהם לא דתיים ו-13% שהם "אתאיסטים משוכנעים", כאשר שאר הבריטים אמרו שהם "לא יודעים". לעומת זאת, 94 אחוז מהאנשים בתאילנד רואים עצמם דתיים, כאשר ארמניה, בנגלדש, גאורגיה ומרוקו משלימות את החמישייה הראשונה, עם 93 אחוז כל אחת. בתחתית הרשימה הייתה סין, שבה 61 אחוז מהאנשים הם אתאיסטים, כאשר רק שישה אחוזים מתייחסים לעצמם כדתיים. אחריה הגיעה יפן שבה רק 13% הם דתיים, שוודיה עם 19% וצ'כיה עם 23%. שני שלישים מהאנשים בעולם רואים עצמם דתיים. אלה מתחת לגיל 34 נוטים להיות דתיים יותר מקבוצות גיל אחרות, כך מצא הסקר של חוקר השוק Win/Gallup International Association. אנשים ללא השכלה פורמלית היו גם בעלי סיכוי גבוה יותר לעסוק באמונה. "כאשר חוקרים דנים בכוחות שעיצבו את ההיסטוריה האנושית, יש חילוקי דעות אם ההתנהגות שלנו נקבעת בעיקר על ידי התרבות או על ידי הסביבה", אמר המחבר הראשי קרלוס בוטרו, מאוניברסיטת צפון קרוליינה סטייט. "רצינו לזרוק את הכל. דעות קדומות לגבי תהליכים אלו והסתכלו על כל המניעים הפוטנציאליים יחד כדי לראות כיצד היבטים שונים של החוויה האנושית עשויים תרמו לדפוסי ההתנהגות שאנו רואים כיום." המחקר, שפורסם ב-PNAS, לקח בחשבון משתנים הקשורים לסביבה, היסטוריה ותרבות ומעורבים מומחים בביולוגיה, אקולוגיה, בלשנות, אנתרופולוגיה ותיאולוגיה. זה התחיל כשהאקולוג האבולוציוני ד"ר בוטרו תכנן נתונים אתנוגרפיים של חברות המאמינות באלים גבוהים ומוסרים ומצא שהתפוצה הגלובלית שלהם דומה למדי למפה של גידול שיתופי בציפורים. הוא לקח את הקישור אומר שגורמים אקולוגיים חייבים למלא תפקיד בהפצת דת, ומחקר אחר מצא לאחרונה קשר בין אמונה במוסר אלים לבין שיתוף פעולה קבוצתי. פרופסור גריי אמר: "למרות שחלק מההיבטים של הדת נראים לא מותאמים, השכיחות האוניברסלית הקרובה של הדת מעידה על כך שחייב להיות איזה ערך הסתגלותי ועל ידי הסתכלות על איך הדברים האלה משתנים מבחינה אקולוגית, אנחנו מקבלים תובנה מסוימת." בעוד שהופעתה של הדת יש מזמן הוסבר כתוצאה מגורמים תרבותיים או סביבתיים, המחקר מרמז שהוא נובע מתערובת של גורמים אקולוגיים, היסטוריים ותרבותיים. כאן, מוסלמים בפאתי ניו דלהי משתתפים בתפילות יום שישי באזור שכונות עוני במהלך חודש הרמדאן הקדוש. הצוות השתמש בנתונים היסטוריים, חברתיים ואקולוגיים, כגון גידול צמחים, גשם וטמפרטורה, עבור 583 חברות כדי להמחיש את הקשר הרב-גוני בין אמונה במוסר, אלים גבוהים ומשתנים חיצוניים. הם השתמשו באטלס האתוגרפי, שנאסף במהלך המאה הקודמת, כדי לאתר קהילות ברחבי העולם ולגשת לנתונים על אמונות דתיות, חקלאות וגידול בעלי חיים. "המטרה הייתה לא רק להסתכל על המשתנים האקולוגיים, אלא להסתכל על כל העניין. "ברגע שהבאנו בחשבון כמה שיותר גורמים אחרים שיכולנו, רצינו לראות אם עדיין נוכל לזהות השפעה סביבתית", אמר ד"ר בוטרו. "התמונה הכוללת היא שהאמונות הללו מעוצבות בסופו של דבר על ידי שילוב של גורמים היסטוריים, אקולוגיים וחברתיים." ד"ר בוטרו מאמין שמחקר זה הוא רק קצה הקרחון בבחינת התנהגות אנושית מנקודת מבט חוצת-תחומית. הצוות מתכנן לקדם את המחקר שלהם על ידי חקר התהליכים שהשפיעו על האבולוציה של התנהגויות אנושיות אחרות כולל טאבו, ברית מילה ושינוי של בתי גידול טבעיים. להיזכר בתמותה שלנו הופכת אותנו נדיבים יותר - תופעה המכונה אפקט סקרוג', על שם הדמות של דיקנס (המוצגת) ההיזכרות בתמותה שלנו הופכת אותנו נדיבים יותר, על פי מחקר חדש. זה גם מגביר את תחושת ההנאה שאנו מקבלים מעשיית מעשה טוב. "פעולה פרו-חברתית מול מחשבות תמותה מרגיעה ביעילות את חרדת המוות, ובתמורה מייצרת סיפוק פסיכולוגי", כתבו חוקרים מאוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון במחקר שפורסם בכתב העת Journal of Experimental Social Psychology. המחקר מתבסס על תיאוריית ניהול הטרור, שאומרת שבני אדם מתמודדים עם הפחד שלנו מהמוות על ידי אמונה בחיים שלאחר המוות או הקדשת חיינו למטרה שתמשיך לחיות, כך דווח ב-Pacific Standard. עבודה קודמת מצאה כי אמריקאים הזכירו את התמותה שלהם נתנו יותר כסף לארגון צדקה שאמר שהוא יעזור לאנשים במדינה, מאשר לארגון שיש לו מיקוד בינלאומי. זה הציע שמחשבות על מוות גרמו לאנשים לחזק את אמונותיהם - כמו נאמנות לדת או מדינה - והוא ידוע בשם אפקט סקרוג'. המחקר החדש כלל ניסוי, שבו אנשים התבקשו לחלק 8 דולר בינם לבין אדם זר, תוך דיווח על שביעות רצונם. לפני כן, הסטודנטים הפולנים התבקשו למלא סקר על מוות, או התמודדות עם טיול לרופאי השיניים, ולאחר מכן להשלים תשבץ. החוקרים גילו שמתנדבים שחשבו בעבר על מוות נתנו יותר כסף לזר ואמרו שהם מרגישים מאושרים יותר לעשות זאת. נראה כי הניסוי מחזק את אפקט סקרוג' ומציע כי חיזוק הדימוי העצמי של אדם שהוא נדיב, או תמיכה במטרה, הן דרכים יעילות לניהול פחד מוות.
המחקר נערך על ידי המרכז הלאומי לסינתזה אבולוציונית, דורהאם.
זה מצביע על כך שחברות עם פחות גישה למזון ומים נוטות יותר להאמין באלוהויות מוסריות כל-יכולות.
המחקר גם חשף קשר בין אמונה באלים גבוהים האוכפים קוד מוסרי לבין היררכיה חברתית חזקה.