Excrement thrown at the statue of British colonialist Cecil John Rhodes has triggered a wave of protests across South Africa against 'racist' historical figures. Memorials to South Africa's colonial past were defaced by mainly young black protesters as statues of British monarchs Queen Victoria and King George V were splashed with paint in the cities of Port Elizabeth and Durban respectively. Vandals poured paint over Scottish-South African missionary Andrew Murray's statue in the Western Cape. War memorials were also defaced. A bronze rider marking the Anglo-Boer War from 1899 to 1902, was toppled from his horse. Object of anger: This statue of Queen Victoria outside the Port Elizabeth city library in South Africa is among a number of memorials to British colonials that have been vandalised during protests against 'racist' figures . A statue of a British soldier lays on the ground after being broken off its base in Port Elizabeth, South Africa . The defaced statue of British mining magnate and politician, Cecil John Rhodes, is lifted by a crane, from its position at the University of Cape Town (left), while (right) a chair marks the spot on the plinth where the decades old bronze statue stood before it was vandalised . In the latest demonstration, vandals smeared paint the figure of a young Mohandas Gandhi. Standing in the square in downtown Johannesburg named for Mahatma Gandhi, the memorial marks the Indian anti-colonial leader's time in South Africa, where he formulated the principle of passive resistance. The protester, who smudged white paint on Gandhi's cloak, accused him of being racist during his time in the country. Founding fathers of Afrikaner nationalism were also targeted. In Pretoria, the memorial of 19th century Afrikaner leader Paul Kruger was twice daubed with bright green paint, while the statue of Marthinus Pretorius, who founded the capital city, was splashed with reddish brown paint, according to local media reports. The statue of Louis Botha, the president of the South African Union in the early 1900s, was smeared with red and blue paint outside parliament in Cape Town on the same day that the Rhodes sculpture was removed from its perch overlooking the University of Cape Town after weeks of student protest. In the Free State province, a statue of Boer General Jan Fick was splashed with red paint in the town named after him in 1883, Ficksburg. Another statue is cleaned down after being splashed with green paint on Pretoria's Church Square . Security guards (left) walk past a statue of former South African statesman and Afrikaner leader Louis Botha, which has been defaced with red paint outside the South African parliament building in Cape Town . Several people have been arrested and local authorities have spent thousands of dollars cleaning up the statues. The opposition party, the Economic Freedom Fighters, has come out in support of its members who have claimed responsibility for these acts of vandalism. It comes days after white solidarity groups held protests over the removal of a statue of British colonialist Cecil Rhodes from the University of Cape Town after it was daubed with excrement. Members of the university council ordered that the bronze sculpture be removed after hearing its presence made black students feel uncomfortable and was seen a symbol of historical white oppression. The defaced statue of British colonialist Cecil Rhodes is tied by straps to a crane before its removal at the University of Cape Town. It follows weeks of protests at the university over the symbolism of the statue . The monument has been vandalised in recent weeks. It has not yet been decided where it will be moved . The government backed the move, with Sandile Memela, the spokesman for the arts and culture ministry, saying they are working to see if the country can take an 'official position' on statues and other colonial symbols. 'It marks a significant... shift where the country deals with its ugly past in a positive and constructive way', he said to press agency AFP, adding the government did not encourage the violent removal of statues. But the decision to move the monument of Rhodes – a 19th century imperialist who critics say helped pave the way for apartheid – has sparked protests in itself. The youth wing of white Afrikaner solidarity group AfriForum handed a memorandum to parliament in Cape Town to 'demand protection' for their heritage. The same statue was covered in plastic bags after protests by students and staff at the university in March . The university's council heard that black students felt uncomfortable because of the bronze monument . Politician and businessman Cecil Rhodes is called a 'racist' by his opponents. Born in 1853, he made his fortune in diamond mines, and entered into politics as an outspoken supporter of colonialism. He later founded Rhodesia - modern-day Zimbabwe - which was named after him. He believed England was the 'master race', and wanted to draw a 'red line' railway from Cairo to Cape Town for the British Empire - spanning the entire continent of Africa. While his supporters say he brought political and physical infrastructure to South Africa, others say his actions laid the groundwork for apartheid by restricting the rights of black Africans to work. While they are not recognised as supporters of Rhodes, statues of their heroes have been attacked during the university protests. A monument of former president Paul Kruger was splattered with paint, and Afrikaner men, some of them in quasi-military outfits, demonstrated next to it on Wednesday. 'The Afrikaner is -- from a historical perspective -- increasingly being portrayed as criminals and land thieves,' solidary group Afriforum said in a statement. 'If the heritage of the Afrikaner is not important to Government, our youth members will preserve our own heritage.' It has not been decided where the statue of Rhodes will end up, although it will likely be held in a museum. But as tension grow on campuses about the statues of historical South African figures, Jonathan Jansen – the first black vice-chancellor of the University of the Free State – denied that there was a race war coming. He wrote in South African newspaper The Times on Thursday: 'The reason is simple: the overwhelming majority of South Africans, black and white, believe in a middle path somewhere between reconciliation and social justice.' Cecil Rhodes, pictured on the right, in 1896 in Rhodesia with an unknown companion and a black manservant . People look the defaced statue of former South African president Paul Kruger in Church Square, Pretoria .
Tributes to South African colonial past defaced by young black protesters .
Wave of protests triggered after statue of Cecil John Rhodes was defaced .
צואה שהושלכה לעבר פסלו של הקולוניאליסט הבריטי ססיל ג'ון רודס עורר גל של הפגנות ברחבי דרום אפריקה נגד דמויות היסטוריות "גזעניות". אנדרטאות לעבר הקולוניאלי של דרום אפריקה הושחתו בעיקר על ידי מפגינים שחורים צעירים כאשר פסלים של המלכים הבריטיים המלכה ויקטוריה והמלך ג'ורג' החמישי הושחתו בצבע בערים פורט אליזבת ודרבן בהתאמה. ונדלים שפכו צבע על פסלו של המיסיונר הסקוטי-דרום אפריקאי אנדרו מאריי בכף המערבי. גם אנדרטאות מלחמה הושחתו. רוכב ברונזה שסימן את מלחמת אנגלו-בורים מ-1899 עד 1902, הופל מסוסו. מושא כעס: פסל זה של המלכה ויקטוריה מחוץ לספריית העיר פורט אליזבת בדרום אפריקה הוא בין מספר אנדרטאות למושבות בריטיות שהושחתו במהלך הפגנות נגד דמויות "גזעניות". פסל של חייל בריטי מונח על הקרקע לאחר שנשבר מבסיסו בפורט אליזבת, דרום אפריקה. הפסל המושחת של איל הכרייה והפוליטיקאי הבריטי, ססיל ג'ון רודס, מורם על ידי מנוף, מעמדתו באוניברסיטת קייפטאון (משמאל), בעוד (מימין) כיסא מסמן את הנקודה על הבסיס שבו ברונזה בת עשרות שנים. פסל עמד לפני הושחתו. בהפגנה האחרונה, ונדלים שנמרחו ציירו את דמותו של מוהנדס גנדי הצעיר. האנדרטה עומדת בכיכר במרכז העיר יוהנסבורג על שם מהטמה גנדי, ומציינת את זמנו של המנהיג האנטי-קולוניאלי ההודי בדרום אפריקה, שם ניסח את עקרון ההתנגדות הפסיבית. המפגין, שהכתים צבע לבן על גלימתו של גנדי, האשים אותו בגזענות במהלך שהותו במדינה. אבות מייסדים של הלאומיות האפריקנרית היו גם מטרות. בפרטוריה, אנדרטת הזיכרון של מנהיג אפריקנרים מהמאה ה-19, פול קרוגר, הוכתרה פעמיים בצבע ירוק עז, בעוד שהפסל של מרתינוס פרטוריוס, שייסד את עיר הבירה, הותז בצבע חום אדמדם, על פי דיווחים בתקשורת המקומית. הפסל של לואי בוטה, נשיא האיחוד הדרום אפריקאי בתחילת שנות ה-1900, נמרח בצבע אדום וכחול מחוץ לפרלמנט בקייפטאון באותו יום שבו הוסר פסל רודוס ממושבו המשקיף על אוניברסיטת קייפטאון לאחר שבועות של מחאת סטודנטים. במחוז המדינה החופשית, פסלו של הגנרל הבורי יאן פיק הותז בצבע אדום בעיירה הקרויה על שמו בשנת 1883, פיקסבורג. פסל נוסף מנוקה לאחר שהותז צבע ירוק בכיכר הכנסייה של פרטוריה. מאבטחים (משמאל) חולפים על פני פסל של מדינאי דרום אפריקאי לשעבר ומנהיג אפריקנרים לואי בוטה, אשר הושחת בצבע אדום מחוץ לבניין הפרלמנט הדרום אפריקאי בקייפטאון. מספר אנשים נעצרו והרשויות המקומיות הוציאו אלפי דולרים בניקוי הפסלים. מפלגת האופוזיציה, לוחמי החופש הכלכלי, יצאה בתמיכה בחבריה שלקחו אחריות על מעשי הוונדליזם הללו. זה מגיע ימים לאחר שקבוצות סולידריות לבנים ערכו הפגנות על הסרת הפסל של הקולוניאליסט הבריטי ססיל רודס מאוניברסיטת קייפטאון לאחר שהושחת בצואה. חברי מועצת האוניברסיטה הורו להסיר את פסל הברונזה לאחר ששמעו את נוכחותו גרמה לסטודנטים שחורים להרגיש אי נוחות ונראה סמל של דיכוי לבן היסטורי. הפסל המושחת של הקולוניאליסט הבריטי ססיל רודס קשור ברצועות למנוף לפני הסרתו באוניברסיטת קייפטאון. זה בא בעקבות שבועות של הפגנות באוניברסיטה על הסמליות של הפסל. האנדרטה הושחתה בשבועות האחרונים. טרם הוחלט לאן יועבר. הממשלה תמכה במהלך, כשסנדיל ממלה, דובר משרד האמנויות והתרבות, אמר שהם פועלים כדי לראות אם המדינה יכולה לנקוט 'עמדה רשמית' לגבי פסלים וסמלים קולוניאליים אחרים. "זה מסמן שינוי משמעותי שבו המדינה מתמודדת עם העבר המכוער שלה בצורה חיובית ובונה", הוא אמר לסוכנות העיתונות AFP, והוסיף שהממשלה לא עודדה הסרה אלימה של פסלים. אבל ההחלטה להעביר את האנדרטה של ​​רודוס - אימפריאליסט מהמאה ה-19 שלטענת המבקרים סייע לסלול את הדרך לאפרטהייד - עוררה מחאות בפני עצמה. אגף הנוער של קבוצת הסולידריות האפריקנרית הלבנה AfriForum העביר תזכיר לפרלמנט בקייפטאון כדי "לדרוש הגנה" על מורשתם. אותו פסל כוסה בשקיות ניילון לאחר הפגנות של סטודנטים ואנשי צוות באוניברסיטה במרץ. מועצת האוניברסיטה שמעה שסטודנטים שחורים חשו אי נוחות בגלל אנדרטת הברונזה. הפוליטיקאי ואיש העסקים ססיל רודס מכונה על ידי מתנגדיו 'גזען'. נולד ב-1853, הוא עשה את הונו במכרות יהלומים, ונכנס לפוליטיקה כתומך מוצהר בקולוניאליזם. מאוחר יותר ייסד את רודזיה - זימבבואה של ימינו - שנקראה על שמו. הוא האמין שאנגליה היא 'גזע האדון', ורצה למתוח מסילת רכבת 'קו אדום' מקהיר לקייפטאון עבור האימפריה הבריטית - המשתרעת על פני כל יבשת אפריקה. בעוד שתומכיו אומרים שהוא הביא תשתית פוליטית ופיזית לדרום אפריקה, אחרים אומרים שמעשיו הניחו את הבסיס לאפרטהייד על ידי הגבלת זכויותיהם של אפריקאים שחורים לעבוד. למרות שהם אינם מוכרים כתומכי רודוס, פסלים של גיבוריהם הותקפו במהלך הפגנות האוניברסיטה. אנדרטה של ​​הנשיא לשעבר פול קרוגר ניתזה בצבע, וגברים אפריקאנרים, חלקם בלבוש מעין צבאי, הפגינו לידה ביום רביעי. "האפריקנר - מנקודת מבט היסטורית - מוצג יותר ויותר כפושעים וגנבי קרקעות", אמר ארגון הסולידריות אפריפורום בהצהרה. "אם המורשת של האפריקנר אינה חשובה לממשלה, חברי הנוער שלנו ישמרו על המורשת שלנו." לא הוחלט היכן יגיע הפסל של רודוס, אם כי ככל הנראה יתקיים במוזיאון. אבל כשהמתח גדל בקמפוסים בנוגע לפסלים של דמויות דרום אפריקאיות היסטוריות, ג'ונתן יאנסן - סגן הקנצלר השחור הראשון של אוניברסיטת המדינה החופשית - הכחיש שיש מלחמת גזע בפתח. הוא כתב בעיתון הדרום אפריקאי "טיימס" ביום חמישי: 'הסיבה פשוטה: הרוב המכריע של דרום אפריקאים, שחורים ולבנים, מאמין בנתיב ביניים איפשהו בין פיוס וצדק חברתי.' ססיל רודס, בתמונה מימין, בשנת 1896 ברודזיה עם בן לוויה לא ידוע ומשרת שחור. אנשים מסתכלים על הפסל המושחת של נשיא דרום אפריקה לשעבר פול קרוגר בכיכר הכנסייה, פרטוריה.
מחוות לעבר הקולוניאלי הדרום אפריקאי שהושחתו על ידי מפגינים שחורים צעירים.
גל הפגנות הופעל לאחר שהפסל של ססיל ג'ון רודס הושחת.