Exposure to a wide range of bacteria is necessary to prime the immune system early in life, according to the hygiene hypothesis . Western diets and an emphasis on sterile, germ-free food has made us more likely to allergies, new research suggests. A lack of bacteria in the gut means we are less equipped to deal with germs - meaning that our bodies often overreact when we come into contact with bugs, dust or pollen. The findings bolster the theory that modern obsession with hygiene and cleanliness has driven a boom in allergies and health problems. According to the ‘hygiene hypothesis’, exposure to a wide range of bacteria is necessary to prime the immune system early in life. Many scientists believe that modern society, with its mania for sanitation and easy access to antibiotics, makes us hypersensitive to harmless allergens. The latest work, published today in the journal Cell Reports, compared the bacteria in the guts of people from the US and Papua New Guinea - one of the least industrialised nations on Earth. The research, by Canadian and Australian scientists, found that people in the US had far smaller collection of bacteria - called the ‘microbiome’ - than people from Papua New Guinea. Study author Jens Walter, of the University of Alberta in Canada, said: ‘There are several aspects of western lifestyle that have been hypothesized to alter the gut microbiome and decrease diversity. ‘These include diet, sanitation, and clinical practices such as antibiotic use and caesarean sections, but we lack a conceptual understanding of how our microbiomes are altered.’ The research team found that Papua New Guineans have vastly different compositional profiles compared with US residents. Americans lacked 50 different bacterial types present in most Papua New Guineans. Professor Walter said: ‘These findings suggest that lifestyle practices that reduce bacterial dispersal - specifically sanitation and drinking water treatment - might be an important cause of microbiome alterations. ‘We propose a model based on ecological theory that fits the data and provides an explanation for the decline of microbiota diversity in urban-industrialized societies.’ The scientists insisted that treating food and water is still vital - reducing the number of illnesses and deaths from bacterial infections. A lack of bacteria in the gut means we are less equipped to deal with germs - meaning that our bodies often overreact when we come into contact with bugs, dust or pollen (file photo) But they said that Western diets may have contributed to increases in some chronic diseases. Asthma, peanut allergies and hayfever are examples of allergic conditions that have been linked by previous research to the problems caused by insufficient bacteria in the gut. Co-author Andrew Greenhill, a senior lecturer in microbiology at Federation University Australia, said: ‘We can think about how we can reduce the collateral damage of modern lifestyle practices on the gut microbiome without jeopardizing the benefits. ‘The findings from this study provide information that could be used to develop strategies to prevent and redress the impact of westernization and potentially support the dispersal and transmission of microbes that have been eradicated.’ The more bleach used in the home, the more likely children were to become ill, a study found . Bleach could leave children more susceptible to catching flu, tonsillitis or other infections, according to a study published earlier this month. Researchers found a link between a weekly use of bleach in the home and the frequency of infections, particularly respiratory ones. They concluded that passive exposure to bleach was associated with a 20 per cent increase in the risk of flu in the previous year. It was also linked with a 35 per cent rise in the risk of recurrent tonsillitis. In light of the findings, experts said the use of bleach in the home was a 'public health concern.' The study looked at the potential impact of exposure to bleach among more than 9,000 schoolchildren between the ages of six and 12 in the Netherlands, Finland and Barcelona. Parents were asked to complete a questionnaire on the number and frequency of flu, tonsillitis, sinusitis, bronchitis, otitis (inflammation of the ear canal), and pneumonia infections their children had suffered in the preceding 12 months. They were also asked whether they used bleach to clean their homes at least once a week. The study took into account factors such as passive smoking at home, parental education, household mould and use of bleach to clean schools. The findings indicated that the number and frequency of infections were higher among children whose parents regularly used bleach to clean the home in all three countries. As well as being statistically significant for flu and tonsillitis, the risk of any recurrent infection was 18 per cent higher among children whose parents regularly used bleach. One possible explanation was that the irritant properties of compounds generated during the cleaning process may damage the lining of lung cells, sparking inflammation and making it easier for infections to take hold.
Lack of bacteria in the gut means we are less equipped to deal with germs .
Means our bodies overreact when in contact with bugs, dust or pollen .
Study: People in the US had far smaller collection of bacteria - called the 'microbiome' - than people from less sanitised Papua New Guinea .
חשיפה למגוון רחב של חיידקים נחוצה כדי לקדם את מערכת החיסון בשלב מוקדם בחיים, על פי השערת ההיגיינה. דיאטות מערביות ודגש על מזון סטרילי ונטול חיידקים הפכו אותנו לסיכון גבוה יותר לאלרגיות, כך עולה ממחקר חדש. חוסר בחיידקים במעיים פירושו שאנו פחות מצוידים להתמודד עם חיידקים - כלומר, הגוף שלנו מגיב לעתים קרובות יותר מדי כאשר אנו באים במגע עם חרקים, אבק או אבקה. הממצאים מחזקים את התיאוריה שהאובססיה המודרנית להיגיינה וניקיון הביאה פריחה באלרגיות ובעיות בריאות. על פי 'השערת ההיגיינה', חשיפה למגוון רחב של חיידקים נחוצה כדי לקדם את מערכת החיסון בשלב מוקדם בחיים. מדענים רבים מאמינים שהחברה המודרנית, עם המאניה לתברואה וגישה נוחה לאנטיביוטיקה, גורמת לנו לרגישות יתר לאלרגנים לא מזיקים. העבודה האחרונה, שפורסמה היום בכתב העת Cell Reports, השוותה את החיידקים במעיים של אנשים מארה"ב ומפפואה גינאה החדשה - אחת המדינות הפחות מתועשות על פני כדור הארץ. המחקר, על ידי מדענים קנדיים ואוסטרלים, מצא שלאנשים בארה"ב יש אוסף קטן בהרבה של חיידקים - המכונה "מיקרוביום" - מאשר לאנשים מפפואה גינאה החדשה. מחבר המחקר ג'נס וולטר, מאוניברסיטת אלברטה בקנדה, אמר: "יש כמה היבטים של אורח חיים מערבי שעלו ההשערה לשנות את המיקרוביום של המעי ולהפחית את הגיוון. "אלה כוללים תזונה, תברואה ופרקטיקות קליניות כמו שימוש באנטיביוטיקה וניתוחים קיסריים, אבל חסרה לנו הבנה מושגית של איך המיקרוביומים שלנו משתנים." צוות המחקר מצא שלתושבי פפואה גינאה החדשה יש פרופילים שונים בתכלית בהשוואה לתושבי ארה"ב. לאמריקאים היו חסרים 50 סוגי חיידקים שונים הקיימים ברוב תושבי פפואה ניו גינאה. פרופסור וולטר אמר: "ממצאים אלו מצביעים על כך ששיטות חיים המפחיתות פיזור חיידקים - במיוחד תברואה וטיפול במי שתייה - עשויות להיות גורם חשוב לשינויים במיקרוביום. "אנו מציעים מודל המבוסס על תיאוריה אקולוגית המתאים לנתונים ומספק הסבר לירידה במגוון המיקרוביוטה בחברות מתועשות עירוניות." המדענים התעקשו שטיפול במזון ובמים הוא עדיין חיוני - הפחתת מספר המחלות והמקרי מוות כתוצאה מכך. זיהומים חיידקיים. חוסר בחיידקים במעיים פירושו שאנו פחות מצוידים להתמודד עם חיידקים - כלומר, הגוף שלנו מגיב לעתים קרובות יותר מדי כאשר אנו באים במגע עם חרקים, אבק או אבקה (צילום קובץ) אבל הם אמרו שייתכן שתזונה מערבית תרמה לעלייה ב כמה מחלות כרוניות. אסטמה, אלרגיות לבוטנים וקדחת השחת הן דוגמאות למצבים אלרגיים שנקשרו במחקרים קודמים לבעיות הנגרמות מחוסר מספיק חיידקים במעיים. מחבר שותף אנדרו גרינהיל, מרצה בכיר למיקרוביולוגיה באוניברסיטת הפדרציה באוסטרליה, אמר: "אנו יכולים לחשוב כיצד נוכל להפחית את הנזק הנלווה של שיטות חיים מודרניות על מיקרוביום המעי מבלי לסכן את היתרונות. "הממצאים ממחקר זה מספקים מידע שניתן להשתמש בו כדי לפתח אסטרטגיות למניעה ולתיקון השפעת ההתמערבות ואפשר לתמוך בהפצה והעברה של חיידקים שהושמדו." ככל שנעשה שימוש רב יותר באקונומיקה בבית, כך גדל הסיכוי לילדים. היו לחלות, מצא מחקר. אקונומיקה עלולה להשאיר ילדים רגישים יותר לחלות בשפעת, דלקת שקדים או זיהומים אחרים, על פי מחקר שפורסם בתחילת החודש. חוקרים מצאו קשר בין שימוש שבועי באקונומיקה בבית לבין תדירות הזיהומים, במיוחד בדרכי הנשימה. הם הגיעו למסקנה שחשיפה פסיבית לאקונומיקה קשורה לעלייה של 20 אחוז בסיכון לשפעת בשנה הקודמת. זה היה קשור גם לעלייה של 35 אחוז בסיכון לדלקת שקדים חוזרת. לאור הממצאים, מומחים אמרו שהשימוש באקונומיקה בבית הוא 'דאגה לבריאות הציבור'. המחקר בחן את ההשפעה הפוטנציאלית של חשיפה לאקונומיקה בקרב יותר מ-9,000 תלמידי בית ספר בין הגילאים שש עד 12 בהולנד, פינלנד וברצלונה. הורים התבקשו למלא שאלון על מספר ותדירות של שפעת, דלקת שקדים, סינוסיטיס, ברונכיטיס, דלקת אוזן (דלקת של תעלת האוזן) ודלקות ריאות שילדיהם סבלו ב-12 החודשים הקודמים. הם גם נשאלו אם הם השתמשו באקונומיקה כדי לנקות את בתיהם לפחות פעם בשבוע. המחקר לקח בחשבון גורמים כמו עישון פסיבי בבית, חינוך הורים, עובש ביתי ושימוש באקונומיקה לניקוי בתי ספר. הממצאים הצביעו על כך שמספר ותדירות הזיהומים היו גבוהים יותר בקרב ילדים שהוריהם השתמשו בקביעות באקונומיקה לניקוי הבית בכל שלוש המדינות. בנוסף להיותו מובהק סטטיסטית עבור שפעת ודלקת שקדים, הסיכון לזיהום חוזר היה גבוה ב-18 אחוז בקרב ילדים שהוריהם השתמשו בקביעות באקונומיקה. הסבר אפשרי אחד היה שתכונות הגירוי של תרכובות שנוצרו במהלך תהליך הניקוי עלולות לפגוע ברירית תאי הריאה, לעורר דלקת ולהקל על זיהומים לתפוס.
חוסר בחיידקים במעיים אומר שאנו פחות מצוידים להתמודד עם חיידקים.
פירוש הדבר שהגוף שלנו מגיב יתר על המידה כאשר הוא במגע עם חרקים, אבק או אבקה.
מחקר: לאנשים בארה"ב היה אוסף קטן בהרבה של חיידקים - המכונה 'מיקרוביום' - מאשר אנשים מפפואה גינאה החדשה פחות מחוטאת.