(CNN)Nigerians go to the polls Saturday to determine who will lead Africa's most populous nation. The stakes are high in this election as the nation faces intensified attacks by extremist group Boko Haram. With security catapulting into a key issue, which candidate will voters trust to keep them safe? As Nigeria decides, here's what you need to know: . Nigeria is home to about 173 million people and is considered a powerhouse in the region. Its stability is crucial to combating the growing risk of Islamist terrorists, who thrive on instability. As Boko Haram seeks to extend its tentacles with its recent pledge of allegiance to ISIS, Nigeria has teamed up with neighboring Chad and Cameroon in a counteroffensive against  the terror group. And it appears  to be working, with its military  saying it has recaptured several key cities from the militants. The next leader will have to ensure the gains stay on track. As we have learned with ISIS in Iraq and Syria, any unaddressed local insurgency has the potential to spiral into an international problem. And let's face it, the world does not need another failing state, especially one with such a massive population. Nigeria is also one of Africa's largest oil producers and is a major supplier of crude oil to the United States. It hosts many international oil companies and workers. The key issues are power, security and the economy. But with the rise of Boko Haram, security has taken center stage. Just this year alone, the extremists have killed at least 1,000 civilians, Human Rights Watch says. One of the militants' most brutal acts was the kidnapping of nearly 300 schoolgirls last April, a majority of whom are still missing. Boko Haram has become increasingly brazen, seizing towns in bloody attacks and declaring them Islamic caliphates. Militants have bombed schools, churches and mosques; kidnapped women and children; and assassinated politicians and religious leaders alike. Although the current government is "having successes here and there" in its fight against Boko Haram, it's not winning the war against  the terror group, says Ayo Johnson, a documentary filmmaker and analyst on African affairs. And despite recapturing some key towns from militants, he says, the government's big picture on security is still hazy. "This elections will come down to who can protect Nigeria," Johnson says. "Who can make Nigerians feel safe." Nigeria overtook South Africa as the region's largest economy last year. The government has made tremendous gains on the economy, Johnson says, but those gains have  been buried under the constant threat of Boko Haram. But many complain that the country's vast wealth from oil exports does not trickle down to the average citizen. As many as 70% of Nigerians live below the poverty line and survive on less than a dollar a day, according to the CIA World Factbook. Nigeria is under economic pressure because of falling crude oil prices worldwide and a weakened currency. Corruption has been a hindrance to building a stable economy despite years of democracy, analysts say. There are 14 candidates on the ballot, but the race is more of a rematch between the current president and a former military ruler. The two faced off in the last election in 2011. President Goodluck Jonathan: . Jonathan rode a wave of popularity in 2011. At the time, he portrayed himself as a man of the people. During campaigns, he talked about growing up without shoes,  a message that resonated with average Nigerians. But in recent years, his popularity has plummeted, with Nigerians saying he has not delivered on his promises for change. Key officials have defected from his ruling People's Democratic Party to the newly formed All Progressives Congress. Muhammadu Buhari: . The retired general has unsuccessfully run for election three times. Buhari ruled Nigeria in the 1980s following a military coup and was known for his tough regime, which some say was marked by human rights abuses. But he has pledged to make fighting graft and insecurity a priority if he wins, which might appeal to those who've run out of patience with the current government. His military rule background could be a plus or a minus. "Many Nigerians will not forget he was a military leader, during a dictatorship," Johnson says. "Or maybe they will feel that they need a military leader to address fundamental problems such as terrorism." The election was originally scheduled for February 14, but was delayed for six weeks. In addition to the presidential elections, Nigerians will elect  governors in 36 states. Like their U.S. counterparts, the nation's governors have a lot of clout. Not only do they set priorities for federal funds, they are also responsible for security in their states and are thus the first line of defense against extremists, especially in the North, where militants have free rein. In populated cities such as Lagos, governors manage economies larger than those of some African countries. To avoid a runoff,  a candidate must get more than 50% of the vote and at least a quarter in two-thirds of the states. If no candidate wins, a runoff election will be held seven days later. CNN's Christian Purefoy contributed to this report.
The election was delayed for six weeks .
It comes as the nation battles extremist group Boko Haram .
(CNN) הניגרים הולכים לקלפיות בשבת כדי לקבוע מי יוביל את האומה המאוכלסת ביותר באפריקה. ההימור גבוה בבחירות האלה, שכן האומה עומדת בפני התקפות מוגברות של הארגון הקיצוני בוקו חראם. כאשר האבטחה מזנקת לסוגיית מפתח, באיזה מועמד יבטחו הבוחרים שישמור עליהם? כפי שניגריה מחליטה, הנה מה שאתה צריך לדעת: . ניגריה היא ביתם של כ-173 מיליון בני אדם והיא נחשבת למעצמה באזור. היציבות שלו חיונית למאבק בסיכון הגובר של טרוריסטים איסלאמיסטים, המשגשגים מחוסר יציבות. בעוד בוקו חראם מבקש להרחיב את זרועותיו עם הבטחת הנאמנות האחרונה שלו לדאעש, ניגריה התחברה עם צ'אד וקמרון השכנות במתקפה נגדית נגד ארגון הטרור. ונראה שהיא עובדת, כשהצבא שלה אמר שהיא כבשה מחדש כמה ערי מפתח מידי החמושים. המנהיג הבא יצטרך להבטיח שהרווחים יישארו במסלול. כפי שלמדנו עם דאעש בעיראק ובסוריה, לכל התקוממות מקומית שלא טופלה יש פוטנציאל להסתחרר לבעיה בינלאומית. ובואו נודה בזה, העולם לא צריך עוד מדינה כושלת, במיוחד מדינה עם אוכלוסייה כה מסיבית. ניגריה היא גם אחת מיצרניות הנפט הגדולות באפריקה והיא ספקית מרכזית של נפט גולמי לארצות הברית. הוא מארח חברות נפט בינלאומיות ועובדים רבים. הנושאים המרכזיים הם כוח, ביטחון וכלכלה. אבל עם עלייתו של בוקו חראם, האבטחה תפסה את מרכז הבמה. רק השנה בלבד, הקיצוניים הרגו לפחות 1,000 אזרחים, אומר ארגון Human Rights Watch. אחד המעשים האכזריים ביותר של החמושים היה חטיפתן של כמעט 300 תלמידות בית ספר באפריל האחרון, רובן עדיין נעדרות. בוקו חראם הפך ליותר ויותר חצוף, כובש ערים בהתקפות עקובות מדם והכריז עליהן כח'ליפות אסלאמיות. חמושים הפציצו בתי ספר, כנסיות ומסגדים; נשים וילדים חטופים; ורצחו פוליטיקאים ומנהיגים דתיים כאחד. למרות שלממשלה הנוכחית "יש הצלחות פה ושם" במאבקה נגד בוקו חראם, היא לא מנצחת במלחמה נגד ארגון הטרור, אומר איו ג'ונסון, במאי סרטים דוקומנטריים ואנליסט לענייני אפריקה. ולמרות כיבוש מחדש של כמה עיירות מפתח מידי חמושים, הוא אומר, התמונה הגדולה של הממשלה בנושא אבטחה עדיין מעורפלת. "הבחירות האלה יסתכמו במי שיכול להגן על ניגריה", אומר ג'ונסון. "מי יכול לגרום לניגרים להרגיש בטוחים". ניגריה עקפה בשנה שעברה את דרום אפריקה ככלכלה הגדולה ביותר באזור. הממשלה השיגה הישגים אדירים על הכלכלה, אומר ג'ונסון, אבל הרווחים הללו נקברו תחת האיום המתמיד של בוקו חראם. אבל רבים מתלוננים שהעושר העצום של המדינה מיצוא הנפט אינו זולג לאזרח הממוצע. עד 70% מהניגרים חיים מתחת לקו העוני ושורדים בפחות מדולר ליום, לפי ספר העובדות העולמי של ה-CIA. ניגריה נמצאת תחת לחץ כלכלי בגלל ירידת מחירי הנפט הגולמי בעולם ומטבע נחלש. השחיתות היוותה מכשול לבניית כלכלה יציבה למרות שנים של דמוקרטיה, אומרים אנליסטים. בקלפי יש 14 מועמדים, אבל המירוץ הוא יותר משחק חוזר בין הנשיא הנוכחי לשליט צבאי לשעבר. השניים התמודדו בבחירות האחרונות ב-2011. הנשיא גאודאק ג'ונתן:. יונתן רכב על גל פופולריות בשנת 2011. באותה תקופה הוא הציג את עצמו כאיש העם. במהלך הקמפיינים הוא דיבר על לגדול בלי נעליים, מסר שהדהד בקרב ניגרים ממוצעים. אבל בשנים האחרונות, הפופולריות שלו צנחה, כשהניגרים אמרו שהוא לא עמד בהבטחותיו לשינוי. פקידים מרכזיים ערקו מהמפלגה הדמוקרטית העממית השלטת שלו לקונגרס הכל הפרוגרסיבי החדש שהוקם. מוחמדו בוהארי: . הגנרל בדימוס התמודד שלוש פעמים לבחירות ללא הצלחה. בוהארי שלט בניגריה בשנות ה-80 בעקבות הפיכה צבאית ונודע במשטרו הקשוח, שיש האומרים שהתאפיין בהפרות זכויות אדם. אבל הוא התחייב להעמיד את המאבק בשתל וחוסר ביטחון בראש סדר העדיפויות אם ינצח, מה שעשוי למשוך את אלה שנגמרה להם הסבלנות עם הממשלה הנוכחית. רקע השלטון הצבאי שלו יכול להיות פלוס או מינוס. "ניגרים רבים לא ישכחו שהוא היה מנהיג צבאי, בזמן דיקטטורה", אומר ג'ונסון. "או אולי הם ירגישו שהם צריכים מנהיג צבאי שיטפל בבעיות יסוד כמו טרור". הבחירות תוכננו במקור ל-14 בפברואר, אך נדחו בשישה שבועות. בנוסף לבחירות לנשיאות, הניגרים יבחרו מושלים ב-36 מדינות. כמו לעמיתיהם בארה"ב, גם למושלי המדינה יש כוח רב. לא רק שהם קובעים סדרי עדיפויות לקרנות פדרליות, הם גם אחראים על הביטחון במדינות שלהם, ולכן הם קו ההגנה הראשון מפני קיצונים, במיוחד בצפון, שם לחמושים יש דרור חופשי. בערים מאוכלסות כמו לאגוס, מושלים מנהלים כלכלות גדולות מאלה של כמה מדינות אפריקאיות. כדי להימנע מסיבוב שני, על מועמד לקבל יותר מ-50% מהקולות ולפחות רבע בשני שליש מהמדינות. אם אף מועמד לא ינצח, יתקיימו בחירות חוזרות שבעה ימים לאחר מכן. כריסטיאן Purefoy של CNN תרם לדיווח הזה.
הבחירות נדחו בשישה שבועות.
זה מגיע בזמן שהאומה נלחמת בארגון הקיצוני בוקו חראם.