Seven decades of separation has seen even the language of North and South Korea split into two different dialects. The two countries, though enemies, are tied together by history, by family and by language - but only to a point. South Koreans have incorporated many English words and phrases into their language while isolated communist North Korea has eliminated words with foreign origins and created homegrown substitutes. North Korean defector Pak Mi-ok ended up going without water during a meal in the South because she was too shy to admit she didn't understand the term 'self-service' For those south of the divide, English-based words like 'shampoo,' 'juice' and 'self-service' are common. But they mean absolutely nothing to defectors from the insular North Korea. When Pak Mi-ok first arrived in South Korea after her defection in 2002, she was told by a waitress at a restaurant that water was 'self-service,' an English phrase she had not heard before. She ended up going without water during her meal because she was too shy to admit she didn't understand. 'I worried the waitress would look down on me,' she told the Associated Press. She started out working at restaurants but struggled to understand customers. 'I thought they spoke a different language,' she said. But she gradually picked up the new vocabulary and uses words like 'stress' and 'claim' that are not heard up in the North. Similarly, people in Seoul are confused by homegrown North Korean words like 'salgyeolmul,' which literally translates to 'skin water' - but is just 'lotion' in the South. The Korean Peninsula's 70-year split has created a widening linguistic divide that produces misunderstandings, hurt feelings and sometimes even laughter. The North's isolation near-worship of the ruling Kim family (pictured centre, leader Kim Jong-un) has also skewed the language . The gap has grown so wide that about a third of everyday words used in the two countries are different, according to scholars. North and South Koreans are generally able to understand each other given that the majority of words and grammar are still the same . But the differences show how language can change when one half of the country becomes an international economic powerhouse and the other isolates itself, suspicious of outside influences. The huge cultural influence of America through its military presence, business ties and Hollywood has flooded the South Korean vernacular with words borrowed from English. 'Konglish' uses English words in non-standard ways, like 'handle' for steering wheel, 'hand phone' for cellphone and 'manicure' for nail polish. In North Korea's view, this is just further evidence that the South is an American cultural colony. The North's isolation and near-worship of the ruling Kim family has also skewed the language. South Koreans use the English loan word 'juice' but North Koreans say 'danmul,' or 'sweet water.' South Koreans watch a 'musical' but North Koreans see a 'gamuiyagi,' or 'music and dance story.' 'Suryong' is the revered title for North's founding leader and his son, but in the South it's a historical term referring to a medieval regional or faction leader. The sea creatures that South Koreans call 'cuttlefish' are known in North Korea by the word South Koreans use for 'octopus.' The term 'elderly person' is considered neutral in the North, but pejorative in the South. South Koreans wash their hair with 'shampoo' but North Koreans use 'meorimulbinu,' or 'hair water soap.' The word 'dongmu' is used in North Korea to refer to a revolutionary colleague, but South Koreans seldom use the term. A 'dosirak' is South Korean word for a lunch box while North Koreans call it 'gwakbab.' South Koreans use the English loan phrase 'skin lotion' but it's 'salgyeolmul,' or 'skin water' in the North. North and South Korea have different spelling and pronunciation rules for the first syllable of some Korean words, so the common family name is 'Lee' in the South but 'Ri' in the North. South Koreans often end their conversations with phrases like 'Let's have lunch someday' or 'Let's go out for drinks soon,' but North Korean defectors who have just arrived often take those as literal invitations and expect a follow-up phone call to arrange the appointment. Source: AP . 'Suryong' is the revered title for the North's founding leader and his son, Kim Jong Il, the father of the current ruler, Kim Jong Un. But in the South it's used to refer to a faction or local leader from centuries ago. Misunderstandings can arise to seemingly innocuous Korean phrases like, 'Let's do lunch sometime,' which those in the South frequently use as a friendly ending to conversations, even with casual acquaintances. But newly arrived North Korean defectors take such invitations literally, and are often dismayed or offended when they don't get a follow-up phone call. 'If someone uses such empty words in North Korea, they'll see their relations with others cut off and be branded as a faithless person,' said a defector who asked not to be identified because of worries that doing so would put family members in the North at risk. Linguists say it takes about two years for North Korean defectors to feel comfortable conversing in South Korea. Over the past 10 years, there have been efforts to produce a joint dictionary containing 330,000 words from both countries - a rare example of co-operation. But as is often the case, political tensions have interfered with progress. The meetings only resumed last July after a more than four-year hiatus following the 2010 sinking of a South Korean warship. A new round of meetings, tentatively set for last month, hasn't been held as North Korea bristled over the annual springtime joint U.S.-South Korea military drills. Even language experts from the two countries can have trouble understanding each other. During last year's meeting in Pyongyang, South Korean linguist Kim Byungmoon said he tried to explain how South Koreans use the English word 'glamour' as a noun to refer to a voluptuous woman, but North Korean scholars had difficulty understanding its usage.
Two countries are tied together by history, by family and by language .
But a third of everyday words used in the two countries are different .
South Koreans incorporate English words and phrases into their language .
But in communist North Korea, words with foreign origins are eliminated .
שבעה עשורים של הפרדה גרמו אפילו לשפת צפון ודרום קוריאה להתפצל לשני דיאלקטים שונים. שתי המדינות, אם כי אויבות, קשורות זו לזו על ידי היסטוריה, לפי משפחה ולפי שפה - אבל רק לנקודה מסוימת. הדרום קוריאנים שילבו מילים וביטויים רבים באנגלית בשפתם בעוד שצפון קוריאה הקומוניסטית המבודדת ביטלה מילים בעלות מוצא זר ויצרה תחליפים תוצרת בית. העריק הצפון קוריאני, פאק מי-אוק, סיים בלי מים במהלך ארוחה בדרום כי היא הייתה ביישנית מכדי להודות שהיא לא מבינה את המונח 'שירות עצמי' עבור אלה שמדרום למחלקה, מילים מבוססות אנגלית כמו ' שמפו, 'מיץ' ו'שירות עצמי' נפוצים. אבל הם לא אומרים שום דבר לעריקים מצפון קוריאה המבודדת. כשפאק מי-אוק הגיעה לראשונה לדרום קוריאה לאחר עריקתה ב-2002, אמרה לה מלצרית במסעדה שמים הם 'שירות עצמי', ביטוי באנגלית שלא שמעה קודם לכן. בסופו של דבר היא הלכה ללא מים במהלך הארוחה כי היא הייתה ביישנית מכדי להודות שהיא לא מבינה. "דאגתי שהמלצרית תסתכל עליי מלמעלה", אמרה לסוכנות הידיעות AP. היא התחילה לעבוד במסעדות אבל התקשתה להבין את הלקוחות. ״חשבתי שהם מדברים בשפה אחרת,״ אמרה. אבל היא אספה בהדרגה את אוצר המילים החדש ומשתמשת במילים כמו 'לחץ' ו'טענה' שלא נשמעות בצפון. באופן דומה, אנשים בסיאול מבולבלים ממילים צפון קוריאניות תוצרת בית כמו 'salgyeolmul', שתרגום מילולי הוא 'מי עור' - אבל הוא רק 'תחליב' בדרום. הפילוג של 70 השנים של חצי האי הקוריאני יצר פער לשוני מתרחב שמייצר אי הבנות, רגשות פגועים ולפעמים אפילו צחוק. הבידוד של הצפון כמעט-סגידה למשפחת קים השלטת (במרכז התמונה, המנהיג קים ג'ונג-און) הטה גם את השפה. הפער גדל כל כך עד שכשליש מהמילים היומיומיות המשמשות בשתי המדינות שונות, לפי חוקרים. צפון ודרום קוריאנים מסוגלים בדרך כלל להבין אחד את השני בהתחשב בכך שרוב המילים והדקדוק עדיין זהים. אבל ההבדלים מראים כיצד השפה יכולה להשתנות כאשר חצי אחד של המדינה הופך למעצמה כלכלית בינלאומית והשני מבודד את עצמו, חושד בהשפעות חיצוניות. ההשפעה התרבותית העצומה של אמריקה באמצעות נוכחותה הצבאית, קשריה העסקיים והוליווד הציפה את השפה הדרום קוריאנית במילים השאולות מאנגלית. 'קונגליש' משתמש במילים באנגלית בדרכים לא סטנדרטיות, כמו 'ידית' להגה, 'טלפון יד' לסלולרי ו'מניקור' ללק. לדעת צפון קוריאה, זו רק עדות נוספת לכך שהדרום הוא מושבה תרבותית אמריקאית. גם הבידוד והסגידה של הצפון למשפחת קים השלטת של הצפון הטו את השפה. הדרום קוריאנים משתמשים במילה האנגלית 'juice' אבל הצפון קוריאנים אומרים 'danmul' או 'מים מתוקים'. הדרום קוריאנים צופים ב'מחזמר' אבל הצפון קוריאנים רואים 'gamuiyagi', או 'סיפור מוזיקה וריקוד'. 'סוריונג' הוא התואר הנערץ למנהיג המייסד של נורת' ולבנו, אבל בדרום זה מונח היסטורי המתייחס למנהיג אזורי או פלג מימי הביניים. יצורי הים שהדרום קוריאנים מכנים 'דיונון' ידועים בצפון קוריאה במילה שדרום קוריאנים משתמשים בהם ל'תמנון'. המושג 'קשיש' נחשב לנייטרלי בצפון, אך לגנאי בדרום. הדרום קוריאנים שוטפים את שיערם עם 'שמפו' אבל הצפון קוריאנים משתמשים ב'meorimulbinu' או 'סבון מים לשיער'. המילה 'דונגמו' משמשת בצפון קוריאה כדי להתייחס לעמית מהפכני, אך הדרום קוריאנים ממעטים להשתמש במונח. 'דוסיראק' היא מילה דרום קוריאנית לקופסת אוכל בעוד שהצפון קוריאנים קוראים לזה 'גווקבב'. דרום קוריאנים משתמשים בביטוי ההשאלה האנגלי 'תחליב עור' אבל זה 'salgyeolmul' או 'מים לעור' בצפון. לצפון ולדרום קוריאה יש כללי איות והגייה שונים עבור ההברה הראשונה של כמה מילים קוריאניות, כך ששם המשפחה הנפוץ הוא 'לי' בדרום אבל 'רי' בצפון. הדרום קוריאנים מסיימים לעתים קרובות את השיחות שלהם עם משפטים כמו 'בוא נאכל ארוחת צהריים מתישהו' או 'בוא נצא לשתות בקרוב', אבל עריקים צפון קוריאנים שזה עתה הגיעו לרוב מתייחסים אליהם כהזמנות מילוליות ומצפים לשיחת טלפון המשך כדי לארגן את קביעת פגישה. מקור: AP. 'סוריונג' הוא התואר הנערץ למנהיג המייסד של הצפון ולבנו, קים ג'ונג איל, אביו של השליט הנוכחי, קים ג'ונג און. אבל בדרום זה נוהג להתייחס לסיעה או למנהיג מקומי מלפני מאות שנים. אי הבנות יכולות להיווצר לביטויים קוריאניים תמימים לכאורה כמו, 'בוא נעשה ארוחת צהריים מתישהו', שבהם משתמשים בדרום לעתים קרובות כסיום ידידותי לשיחות, אפילו עם מכרים מזדמנים. אבל עריקים צפון קוריאנים שזה עתה הגיעו, מקבלים הזמנות כאלה פשוטו כמשמעו, ולעתים קרובות נרתעים או נעלבים כשהם לא מקבלים שיחת טלפון המשך. "אם מישהו ישתמש במילים ריקות כאלה בצפון קוריאה, הוא יראה את יחסיו עם אחרים מנותקים ויסומנו כאדם חסר אמונה", אמר עריק שביקש לא להזדהות בגלל החשש שכך יכניס בני משפחה. הצפון בסיכון. בלשנים אומרים שלוקח כשנתיים עד שהעריקים מצפון קוריאה מרגישים בנוח לשוחח בדרום קוריאה. במהלך 10 השנים האחרונות, היו מאמצים לייצר מילון משותף המכיל 330,000 מילים משתי המדינות - דוגמה נדירה לשיתוף פעולה. אבל כפי שקורה לעתים קרובות, מתחים פוליטיים הפריעו להתקדמות. הפגישות התחדשו רק ביולי האחרון לאחר הפסקה של יותר מארבע שנים בעקבות טביעת ספינת מלחמה דרום קוריאנית ב-2010. סבב חדש של פגישות, שנקבע באופן זמני לחודש שעבר, לא נערך מכיוון שצפון קוריאה התרוצצה על התרגילים הצבאיים השנתיים של צבא ארה"ב ודרום קוריאה באביב. אפילו מומחי שפה משתי המדינות עלולים להיתקל בבעיה להבין זה את זה. במהלך הפגישה בשנה שעברה בפיונגיאנג, הבלשן הדרום קוריאני קים ביונגמון אמר שהוא ניסה להסביר כיצד הדרום קוריאנים משתמשים במילה האנגלית 'זוהר' כשם עצם כדי להתייחס לאישה חושנית, אך חוקרים צפון קוריאנים התקשו להבין את השימוש בה.
שתי מדינות קשורות יחד על ידי היסטוריה, לפי משפחה ולפי שפה.
אבל שליש מהמילים היומיומיות המשמשות בשתי המדינות שונות.
דרום קוריאנים משלבים מילים וביטויים באנגלית בשפתם.
אבל בצפון קוריאה הקומוניסטית, מילים בעלות מוצא זר מתבטלות.