Esa's Rosetta spacecraft is getting ready for an adventurous pass through the geysers of comet 67P/Churyumov-Gerasimenko. Scientists hope to discover more information about the comet’s interior from the jets. And with the comet becoming more active as it approaches the sun, these next few months are providing the best opportunity yet to study the comet - but it is not without risk. Esa is preparing to send its Rosetta spacecraft within nine miles of comet 67P. The probe will be tasked with studying the jets coming from its surface (shown in image). These could reveal what the comet's interior is composed of. And as the comet gets more active, Philae on the surface could wake up . ‘The comet is getting super exciting,’ said Esa’s Rosetta project scientist Dr Matt Taylor in The Times. ‘Hundreds of kilos per second of material is flinging off it. We want to a do a fly-by through one of these active regions.’ The Rosetta probe, which was carrying Philae, launched into space in 2004, using the gravity of Earth and Mars to slingshot its way towards comet 67P. It chased comet 67P/Churyumov-Gerasimenko through space for more than ten years, and entered orbit in August 2014. After a four billion mile (6.5 billion km) journey, the probe then successfully released the Philae lander from its grip to land on the comet on 12 November 2014, travelling at 3.3ft (one metre) per second relative to the comet. But when it first made contact with the surface it failed to fire harpoons that would have kept it attached to the comet. This resulted in it bouncing to a height of 0.62 miles (1km) above the comet before again landing on the surface. It then bounced again, but to a much lower altitude. Philae managed to perform more than 90 per cent of its goals before running out of power. Rosetta, meanwhile, is continuing to orbit and study the comet. From data collected by the two proves, Esa said that water on the comet was different to that on Earth - suggesting water on our world came from an asteroid, not a comet. The probe will be brought within nine miles (15km) of the comet, with its path taking it right through 67P’s geysers. These jets are formed when ice on the surface sublimates - or vapourises - and they become more active as the comet approaches the sun. It is getting closer and closer over the next few months, with its point of closest approach taking place in August. As it becomes more active, Rosetta has a fantastic opportunity to sweep through the increasingly large jets and gather data. In so doing, though, the probe can become disorientated. It relies on seeing stars to know where it is, but the jets can obscure its view. This means that, occasionally, the spacecraft has to take evasive actions when it passes through a jet, to get itself into empty space and re-orientate itself relative to the stars. But studying the jets could reveal vital data on how gas and dust flows out from the surface, and it could also reveal the connection between the comet’s atmosphere - its coma - and the surface. As the comet gets closer to the sun, scientists will also be hoping to hear from the Philae lander on the surface. The washing machine-sized Philae probe gripped the imaginations of the world when it landed on comet 67P on 12 November 2014. But after making two unscheduled bounces on the surface, the probe landed in an unknown location and ran out of power. Now, as the comet approaches the sun, it is hoped that solar rays will recharge Philae’s batteries and bring it back to life. The Rosetta probe (illustrated), which carried the Philae lander, launched into space in 2004, using the gravity of Earth and Mars to slingshot its way towards comet 67P. It chased comet 67P/Churyumov-Gerasimenko through space for more than ten years, and entered orbit in August 2014 . Comet 67P/Churyumov-Gerasimenko completes an orbit around the sun every 6.45 years (shown in graphic). The comet rotates once every 12.4 hours. It is about 2.7 miles (4.3km) long and 2.5 mniles (4.1km) wide, and will make its closest approach to the sun on 13 August 2015 . After a four billion mile (6.5 billion km) journey, Rosetta successfully released the Philae lander (illustrated) from its grip to land on the comet on 12 November 2014, travelling at 3.3ft (one metre) per second relative to the comet. But when it first made contact with the surface it bounced twice before coming to rest . Earlier in March scientists sent commands to the lander in the hope it would respond, but with no luck. On 14 April they will make another attempt to get in contact - and, if it stirs from its slumber, Philae will have a fantastic opportunity to study the comet as it reaches peak activity. Speaking about the most recent attempt to find the probe, Rosetta mission manager Patrick Martin told MailOnline: ‘We were trying to see if the lander would wake up and, at the same time, we sent some commands for the lander to better divide its weight and power situation. ‘We don’t yet know if the commands have gone through - we might have to wait a bit longer - but basically after one week we did not receive a signal from the lander.’ Now, as the comet approaches the sun, it is hoped that solar rays will recharge Philae’s batteries and bring it back to life. Shown is one of the first images returned by Philae on the surface, showing what appears to be the probe on its side wedged in darkness against a cliff . The main issue at the moment is that, for the lander simply to wake up, it needs enough sunlight to produce 5.5 watts of power - a temperature of around -45°C (-49°F). But to start communicating with Rosetta again the temperature needs to raise a few more degrees so it can generate 19 watts of power. It may have already reached the former level, which might mean it is already operational and able to receive signals - but we won’t hear anything until it boosts its power to the latter. The next few months are certain to be an exciting time, though - not just for Philae, but for the orbiting Rosetta spacecraft as well.
Esa will send its Rosetta spacecraft within nine miles of comet 67P .
The probe will be tasked with studying the jets coming from its surface .
These could reveal what the comet's interior is composed of .
And as the comet gets more active, Philae on the surface could wake up .
החללית "רוזטה" של Esa מתכוננת למעבר הרפתקני דרך הגייזרים של השביט 67P/Churyumov-Gerasimenko. מדענים מקווים לגלות מידע נוסף על פנים השביט מהסילונים. וכשכוכב השביט נעשה פעיל יותר ככל שהוא מתקרב לשמש, החודשים הבאים מספקים את ההזדמנות הטובה ביותר עד כה לחקור את השביט - אבל זה לא ללא סיכון. Esa מתכוננת לשלוח את חללית הרוזטה שלה בטווח של תשעה מיילים מכוכב השביט 67P. על הגשושית תהיה משימה לחקור את הסילונים המגיעים מפני השטח שלה (מוצג בתמונה). אלה יכולים לחשוף ממה מורכב פנים השביט. וכאשר השביט נעשה פעיל יותר, פילה על פני השטח עלולה להתעורר. "השביט נהיה סופר מרגש", אמר מדען פרויקט הרוזטה של ​​Esa, ד"ר מאט טיילור, ב"טיימס". "מאות קילוגרם לשנייה של חומר זורקים ממנו. אנחנו רוצים לעשות טיסה דרך אחד מהאזורים הפעילים האלה." הגשושית של רוזטה, שנשאה את פילה, שוגרה לחלל ב-2004, תוך שימוש בכוח המשיכה של כדור הארץ ומאדים כדי לכוון את דרכו לעבר השביט 67P. הוא רדף אחרי השביט 67P/Churyumov-Gerasimenko בחלל במשך יותר מעשר שנים, ונכנס למסלול באוגוסט 2014. לאחר מסע של ארבעה מיליארד מייל (6.5 מיליארד ק"מ), הגשושית שחררה בהצלחה את הנחתת פילה מאחיזתה כדי לנחות על השביט ב-12 בנובמבר 2014, נע במהירות של 3.3 רגל (מטר אחד) לשנייה ביחס לשביט. אבל כשהיא יצרה מגע לראשונה עם פני השטח, היא לא הצליחה לירות צפונים שהיו משאירים אותה מחוברת לשביט. זה הביא לכך שהוא קפץ לגובה של 0.62 מייל (1 ק"מ) מעל השביט לפני שנחת שוב על פני השטח. לאחר מכן הוא קפץ שוב, אך לגובה נמוך בהרבה. פילה הצליחה לבצע יותר מ-90 אחוז מהמטרות שלה לפני שנגמר הכוח. רוזטה, בינתיים, ממשיכה להקיף ולחקור את השביט. מנתונים שנאספו על ידי השניים מוכיחים, אסא אמרה שהמים על השביט היו שונים מאלה שעל כדור הארץ - מה שמרמז שהמים על עולמנו הגיעו מאסטרואיד, לא מכוכב שביט. הגשושית תובא לטווח של תשעה מיילים (15 ק"מ) מהכוכב השביט, כשהנתיב שלו יוביל אותו ישר דרך הגייזרים של 67P. סילונים אלה נוצרים כאשר קרח על פני השטח מתאדה - או מתאדה - והם הופכים פעילים יותר ככל שהשביט מתקרב לשמש. הוא מתקרב יותר ויותר במהלך החודשים הקרובים, כאשר נקודת ההתקרבות שלו מתרחשת באוגוסט. ככל שהיא הופכת פעילה יותר, לרוזטה יש הזדמנות נהדרת לטאטא את הסילונים ההולכים וגדלים ולאסוף נתונים. עם זאת, תוך כדי כך, הגשושית יכולה להיות מבולבלת. הוא מסתמך על ראיית כוכבים כדי לדעת היכן הוא נמצא, אבל הסילונים יכולים לטשטש את הנוף שלו. המשמעות היא שמדי פעם על החללית לנקוט בפעולות התחמקות כשהיא עוברת דרך סילון, כדי להכניס את עצמה לחלל ריק ולכוון את עצמה מחדש ביחס לכוכבים. אבל חקר הסילונים יכול לחשוף נתונים חיוניים על האופן שבו גז ואבק זורמים החוצה מפני השטח, והוא יכול גם לחשוף את הקשר בין האטמוספירה של השביט - התרדמת שלו - לבין פני השטח. ככל שכוכב השביט יתקרב לשמש, המדענים יקוו לשמוע גם מנחתת פילה על פני השטח. הגשושית בגודל מכונת הכביסה תפסה את דמיונו של העולם כשנחתה על השביט 67P ב-12 בנובמבר 2014. אבל לאחר שביצע שתי הקפצות לא מתוכננות על פני השטח, הגשושית נחתה במקום לא ידוע ונגמרה לו הכוח. כעת, כאשר השביט מתקרב לשמש, יש לקוות שקרני השמש יטעינו מחדש את הסוללות של פילה ויחזירו אותה לחיים. הגשושית של רוזטה (המצויירת), שנשאה את הנחתת פילה, שוגרה לחלל ב-2004, תוך שימוש בכוח המשיכה של כדור הארץ ומאדים כדי לכוון את דרכו לעבר השביט 67P. הוא רדף אחרי השביט 67P/Churyumov-Gerasimenko בחלל במשך יותר מעשר שנים, ונכנס למסלול באוגוסט 2014. השביט 67P/Churyumov-Gerasimenko משלים מסלול סביב השמש כל 6.45 שנים (מוצג בגרפיקה). השביט מסתובב אחת ל-12.4 שעות. אורכו כ-2.7 מיילים (4.3 ק"מ) ורוחבו 2.5 מיילים (4.1 ק"מ), והוא יגיע הקרוב ביותר לשמש ב-13 באוגוסט 2015. לאחר מסע של ארבעה מיליארד מייל (6.5 מיליארד ק"מ), רוזטה שחררה בהצלחה את הנחתת Philae (בציור) מאחיזתה לנחות על השביט ב-12 בנובמבר 2014, ונעה במהירות של 3.3 רגל (מטר אחד) לשנייה ביחס לשביט. אבל כשהיא יצרה מגע לראשונה עם המשטח הוא קפץ פעמיים לפני שבא למנוחה. מוקדם יותר במרץ שלחו מדענים פקודות לנחתת בתקווה שהיא תגיב, אך ללא הצלחה. ב-14 באפריל הם יעשו ניסיון נוסף ליצור קשר - ואם הוא יתחיל מתרדמתו, תהיה לפילאה הזדמנות נפלאה לחקור את השביט כשהוא מגיע לשיא פעילותו. כשדיבר על הניסיון האחרון למצוא את הגשושית, מנהל משימת רוזטה, פטריק מרטין, אמר ל-MailOnline: "ניסינו לראות אם הנחתת תתעורר, ובמקביל, שלחנו כמה פקודות לנחתת כדי לחלק טוב יותר את משקלה. ומצב הכוח. 'אנחנו עדיין לא יודעים אם הפקודות עברו - אולי נצטרך לחכות עוד קצת - אבל בעצם אחרי שבוע אחד לא קיבלנו אות מהנחתת.' עכשיו, כשהשביט מתקרב לשמש, זה קיווה שקרני השמש יטעינו את הסוללות של פילה ויחזירו אותה לחיים. מוצגת אחת התמונות הראשונות שהוחזרו על ידי פילה על פני השטח, ומציגות את מה שנראה כמו הגשושית על צידה התלבשה בחושך על צוק. הבעיה העיקרית כרגע היא שכדי שהנחתת פשוט תתעורר, היא זקוקה למספיק אור שמש כדי להפיק 5.5 וואט של כוח - טמפרטורה של בסביבות -45°C (-49°F). אבל כדי להתחיל לתקשר שוב עם רוזטה הטמפרטורה צריכה לעלות עוד כמה מעלות כדי שהיא תוכל לייצר 19 וואט של הספק. יכול להיות שהוא כבר הגיע לרמה הראשונה, מה שאולי אומר שהוא כבר מבצעי ומסוגל לקבל אותות - אבל לא נשמע שום דבר עד שהוא יגביר את כוחו לשנייה. החודשים הקרובים בהחלט יהיו תקופה מרגשת, עם זאת - לא רק עבור פילה, אלא גם עבור חללית רוזטה המקיפה.
Esa תשלח את חללית הרוזטה שלה בטווח של תשעה מיילים מכוכב השביט 67P.
על הגשושית תהיה משימה לחקור את הסילונים המגיעים מפני השטח שלה.
אלה יכולים לחשוף ממה מורכב פנים השביט.
וכאשר השביט נעשה פעיל יותר, פילה על פני השטח עלולה להתעורר.