Classical music can help slow down the onset of dementia, new research has found. Scientists discovered that patients who listened to experts of Mozart had enhanced gene activity in the brain in areas including memory and learning. Meanwhile, the music also affected the activity of a risk gene connected to Parkinson's disease. Classical music can help slow down the onset of dementia by enhancing gene activity in the brain, new research has found . The Finnish researchers found the changed activity was only present in 'musically-experienced' patients, who listened to music regularly, suggesting the importance of familiarity with music. For the study, participants were asked to listen to Mozart's violin concert No 3, G-major, K.216, a piece that lasts 20 minutes. The experiment was carried out on both musically experienced and inexperienced participants. The research involved participants listening to Mozart (pictured) for 20 minutes . The study showed that genes were enhanced in those deemed 'musically experienced' in areas such as dopamine secretion, which is when a neurohormone is released in the brain, synaptic neurotransmission, which is how neurons receive information, and learning and memory. Meanwhile, the music appeared to down-regulate genes associated with neuro-degeneration, which is the progressive loss of the structure or function of neurons. The researchers said several of the up-regulated genes were ones which are responsible for song learning and singing in songbirds. This suggests a common evolutionary background of sound perception across different species, they said. One of the most affected genes in this area was synuclein-alpha (SNCA), which is also a known risk gene for Parkinson's disease. Study leader Doctor Irma Jarvela, of Helsinki University, said: 'The up-regulation of several genes that are known to be responsible for song learning and singing in songbirds suggest a shared evolutionary background of sound perception between vocalizing birds and humans.' He added: 'The effect was only detectable in musically experienced participants, suggesting the importance of familiarity and experience in mediating music-induced effects.' Dr Jarvela added that the findingscould give give further insight into the molecular mechanisms underlying music therapy. The effects of this are still largely unknown.
Research saw patients listen to Mozart's violin concert No 3 for 20 minutes .
The 'musically-experienced' people had enhanced gene activity, it found .
Music also affected risk gene synuclein-alpha, connected to Parkinson's .
מוזיקה קלאסית יכולה לעזור להאט את הופעת הדמנציה, כך מצא מחקר חדש. מדענים גילו שמטופלים שהאזינו למומחים של מוצרט הגדילו את פעילות הגנים במוח באזורים הכוללים זיכרון ולמידה. בינתיים, המוזיקה השפיעה גם על פעילותו של גן סיכון הקשור למחלת פרקינסון. מוזיקה קלאסית יכולה לעזור להאט את הופעת הדמנציה על ידי שיפור פעילות הגנים במוח, כך מצא מחקר חדש. החוקרים הפיניים גילו שהפעילות המשתנה קיימת רק אצל מטופלים "מנוסים מוזיקלית", שהאזינו למוזיקה באופן קבוע, מה שמצביע על חשיבות ההיכרות עם המוזיקה. לצורך המחקר, המשתתפים התבקשו להאזין לקונצרט הכינור מס' 3 של מוצרט, ז' מז'ור, K.216, יצירה שנמשכת 20 דקות. הניסוי בוצע על משתתפים מנוסים מוזיקלית וחסרי ניסיון כאחד. המחקר כלל משתתפים האזינו למוצרט (בתמונה) במשך 20 דקות. המחקר הראה שגנים שופרו אצל אלו שנחשבו כ"מנוסים מוזיקלית" בתחומים כמו הפרשת דופמין, כלומר כאשר נוירו-הורמון משתחרר במוח, העברה עצבית סינפטית, כלומר האופן שבו נוירונים מקבלים מידע ולמידה וזיכרון. בינתיים, נראה היה שהמוזיקה מווסתת למטה גנים הקשורים לניוון עצבי, שהוא אובדן מתקדם של המבנה או התפקוד של נוירונים. החוקרים אמרו שכמה מהגנים המווסתים היו כאלה שאחראים על לימוד השירים והשירה בציפורי שיר. זה מרמז על רקע אבולוציוני משותף של תפיסת קול על פני מינים שונים, הם אמרו. אחד הגנים המושפעים ביותר באזור זה היה synuclein-alpha (SNCA), שהוא גם גן סיכון ידוע למחלת פרקינסון. מובילת המחקר, דוקטור אירמה ג'רוולה, מאוניברסיטת הלסינקי, אמרה: "הוויסות העליונה של מספר גנים שידועים כאחראים ללימוד שירים ושירה בציפורי שיר מרמז על רקע אבולוציוני משותף של תפיסת קול בין ציפורים משמיעות לבני אדם." הוא הוסיף: "ההשפעה הייתה ניתנת לזיהוי רק אצל משתתפים מנוסים מוזיקלית, מה שמרמז על החשיבות של היכרות וניסיון בתיווך אפקטים המושרים על ידי מוזיקה." ד"ר ג'רבלה הוסיף כי הממצאים יכולים לתת תובנה נוספת לגבי המנגנונים המולקולריים העומדים בבסיס הטיפול במוזיקה. ההשפעות של זה עדיין לא ידועות במידה רבה.
מחקר ראה מטופלים מאזינים לקונצרט הכינור מספר 3 של מוצרט במשך 20 דקות.
לאנשים 'מנוסים מוזיקלית' הייתה פעילות גנים משופרת, כך מצא.
מוזיקה השפיעה גם על גן הסיכון synuclein-alpha, הקשור לפרקינסון.