The small foam pieces used to protect fragile goods in boxes could soon power your phone thanks to a battery breakthrough. Researchers have developed a way of turning the so-called 'packing peanuts' into carbon, which can then be added to the types of lithium batteries used in everyday gadgets. During tests the packing peanut-based batteries could store 15 per cent more power than current technology - and they even outperformed similar batteries made of graphite. Scroll down for video . Researchers have developed a way of turning  so-called 'packing peanuts' (pictured) into carbon, which can then be added to the kinds of lithium batteries in everyday gadgets. During tests the packing peanut-based batteries could store around 15% more power than current technology . This breakthrough was made by Dr Vilas Pol, Dr Vinodkumar Etacheri and their colleagues at Purdue University. They presented their findings at the National Meeting and Exposition of the American Chemical Society (ACS). The researchers began by baking the packing peanuts at around 600°C (1,100°F) to create blocks of black carbon. These blocks were then flattened into microsheets and nanoparticles, which in turn were added as anodes to lithium batteries. These sheets had a lithium-ion storage capacity of 420 mAh per gram. By comparison, an iPhone 6 battery has a total storage capacity of 1810mAh and weighs 0.9oz (28 grams), while the theoretical capacity of graphite is 372 mAh/g. This means the packing peanut technology could make batteries smaller and lighter, yet more powerful. Typically researchers make similar microsheets using temperatures as high as 2,200°C (4,100°F), meaning Dr Pol's method uses less energy and is more environmentally friendly. Dr Pol got the idea to turn these peanuts into nanoparticles and microsheets when he was taking delivery of new equipment for his lab. 'I looked at the packing peanuts and thought that while we are exploring "green" technologies, we should not be harming the environment by throwing them away,' he said. The researchers began by baking the packing peanuts at around 600°C (1,100°F) to create blocks of black carbon. These blocks were then flattened into microsheets and nanoparticles, which in turn were added as anodes to lithium batteries. These sheets had a lithium-ion storage capacity of 420 mAh per gram. By comparison, an iPhone 6 battery has a total storage capacity of 1810mAh and weighs 0.9oz (28 grams), while the theoretical capacity of graphite is 372 mAh/g. This means the packing peanut technology could make batteries smaller and lighter, yet more powerful. Typically researchers make similar microsheets using temperatures as high as 2,200°C (4,100°F), meaning Dr Pol's method uses less energy and is more environmentally friendly. The researchers at Purdue University began by baking the packing peanuts at around 600°C (1,100°F) to create blocks of black carbon. These blocks were then flattened into microsheets (pictured) and nanoparticles, which in turn were added as anodes to lithium batteries . Drs Pol and Etacheri then tested the microsheets and nanoparticles as anodes in rechargeable lithium ion batteries. The lithium ions move between the electrodes during charging and discharging and the researchers said their anode works so well 'it outperforms commercial [anodes], with a storage capacity higher than graphite, a typical anode material.' And although the higher temperatures used to create other sheets create a more layered arrangement of carbon atoms to maximise  performance, Dr Pol's less-ordered materials are said to have a 15 per cent higher electrical storage capacity. Typically researchers make similar microsheets using temperatures as high as 2,200°C (4,100°F), which creates more structured sheets. By comparison, the 'disordered crystal structure' of Purdue University's sheets (shown) lets them store more lithium ions than the theoretical limit - making them more powerful . Dr Pol hopes his group's new, scalable process could have carbon microsheets and nanoparticles ready for commercial use in batteries (pictured) within two years . '[The batteries] have disordered, porous structures,' said Dr Etacheri. 'The disordered crystal structure lets them store more lithium ions than the theoretical limit, and their porous microstructure lets the lithium ions quickly diffuse into the microsheets and creates more surface area for electrochemical interactions.' Dr Pol hopes his group's new, scalable process could have carbon microsheets and nanoparticles ready for commercial use in batteries within two years.
The discovery was made by Dr Vilas Pol and at Purdue University .
Packing peanuts are the small foam pieces used in packaging .
Dr Pol's team baked the peanuts at 600°C (1,100°F) to create carbon blocks .
These blocks were flattened to make microsheets and nanoparticles .
Such sheets and particles can then be added as anodes in lithium batteries .
חלקי הקצף הקטנים המשמשים להגנה על מוצרים שבירים בקופסאות יוכלו בקרוב להפעיל את הטלפון שלך הודות לפריצת דרך בסוללה. חוקרים פיתחו דרך להפוך את מה שנקרא 'בוטנים אריזה' לפחמן, שאותו ניתן להוסיף לסוגי סוללות הליתיום המשמשות בגאדג'טים יומיומיים. במהלך בדיקות, הסוללות המבוססות על בוטנים יכלו לאחסן 15% יותר כוח מהטכנולוגיה הנוכחית - והן אפילו הפגינו ביצועים טובים יותר מסוללות דומות עשויות גרפיט. גלול למטה לסרטון. חוקרים פיתחו דרך להפוך את מה שנקרא 'בוטנים אריזה' (בתמונה) לפחמן, שאותו ניתן להוסיף לסוגי סוללות הליתיום בגאדג'טים יומיומיים. במהלך בדיקות, הסוללות המבוססות על בוטנים עשויות לאגור כ-15% יותר כוח מהטכנולוגיה הנוכחית. פריצת הדרך הזו נעשתה על ידי ד"ר וילאס פול, ד"ר וינודקומר אטאצ'רי ועמיתיהם באוניברסיטת פרדו. הם הציגו את הממצאים שלהם במפגש ובתערוכה הלאומית של האגודה האמריקאית לכימיה (ACS). החוקרים התחילו באפיית הבוטנים בסביבות 600 מעלות צלזיוס (1,100 מעלות פרנהייט) כדי ליצור גושי פחמן שחור. בלוקים אלה שוטחו לאחר מכן למיקרו-גליונות וננו-חלקיקים, שבתורם נוספו כאנודות לסוללות ליתיום. ליריעות אלו קיבולת אחסון ליתיום-יון של 420 מיליאמפר/שעה לגרם. לשם השוואה, לסוללת אייפון 6 קיבולת אחסון כוללת של 1810mAh ושוקלת 0.9oz (28 גרם), בעוד שהקיבולת התיאורטית של גרפיט היא 372 mAh/g. המשמעות היא שטכנולוגיית הבוטנים של האריזה יכולה להפוך את הסוללות לקטנות וקלות יותר, אך עם זאת חזקות יותר. בדרך כלל חוקרים מייצרים גליונות מיקרו דומים באמצעות טמפרטורות גבוהות כמו 2,200 מעלות צלזיוס (4,100 מעלות פרנהייט), כלומר השיטה של ​​ד"ר פול משתמשת בפחות אנרגיה וידידותית יותר לסביבה. ד"ר פול קיבל את הרעיון להפוך את הבוטנים הללו לננו-חלקיקים ולגליונות מיקרו כאשר הוא קיבל משלוח של ציוד חדש למעבדה שלו. "הסתכלתי על אריזת הבוטנים וחשבתי שבזמן שאנחנו בוחנים טכנולוגיות "ירוקות", אנחנו לא צריכים לפגוע בסביבה על ידי זריקתם", אמר. החוקרים התחילו באפיית הבוטנים בסביבות 600 מעלות צלזיוס (1,100 מעלות פרנהייט) כדי ליצור גושי פחמן שחור. בלוקים אלה שוטחו לאחר מכן למיקרו-גליונות וננו-חלקיקים, שבתורם נוספו כאנודות לסוללות ליתיום. ליריעות אלו קיבולת אחסון ליתיום-יון של 420 מיליאמפר/שעה לגרם. לשם השוואה, לסוללת אייפון 6 קיבולת אחסון כוללת של 1810mAh ושוקלת 0.9oz (28 גרם), בעוד שהקיבולת התיאורטית של גרפיט היא 372 mAh/g. המשמעות היא שטכנולוגיית הבוטנים של האריזה יכולה להפוך את הסוללות לקטנות וקלות יותר, אך עם זאת חזקות יותר. בדרך כלל חוקרים מייצרים גליונות מיקרו דומים באמצעות טמפרטורות גבוהות כמו 2,200 מעלות צלזיוס (4,100 מעלות פרנהייט), כלומר השיטה של ​​ד"ר פול משתמשת בפחות אנרגיה וידידותית יותר לסביבה. החוקרים מאוניברסיטת פרדו התחילו באפיית הבוטנים בסביבות 600 מעלות צלזיוס (1,100 מעלות פרנהייט) כדי ליצור גושי פחמן שחור. בלוקים אלה שוטחו לאחר מכן לגליונות מיקרו (בתמונה) ולננו-חלקיקים, שבתורם נוספו כאנודות לסוללות ליתיום. לאחר מכן בדקו ד"ר פול ואטאצ'רי את המיקרו-גליונות והננו-חלקיקים כאנודות בסוללות ליתיום יון נטענות. יוני הליתיום נעים בין האלקטרודות במהלך הטעינה והפריקה והחוקרים אמרו שהאנודה שלהם עובדת כל כך טוב 'היא מתעלה על ביצועים מסחריים [אנודות], עם קיבולת אחסון גבוהה יותר מגרפיט, חומר אנודה טיפוסי.' ולמרות שהטמפרטורות הגבוהות יותר המשמשות ליצירת יריעות אחרות יוצרות סידור שכבות יותר של אטומי פחמן כדי למקסם את הביצועים, אומרים שלחומרים הפחות מסודרים של ד"ר פול יש קיבולת אחסון חשמלית גבוהה יותר ב-15 אחוז. בדרך כלל חוקרים מייצרים גליונות מיקרו דומים תוך שימוש בטמפרטורות גבוהות כמו 2,200 מעלות צלזיוס (4,100 מעלות פרנהייט), מה שיוצר גיליונות מובנים יותר. לשם השוואה, 'מבנה הגביש המעורער' של היריעות של אוניברסיטת Purdue (המוצג) מאפשר להם לאחסן יותר יוני ליתיום מהגבול התיאורטי, מה שהופך אותם לחזקים יותר. ד"ר פול מקווה שהתהליך החדש והניתן להרחבה של הקבוצה שלו יכול להכיל מיקרו-גליונות פחמן וננו-חלקיקים מוכנים לשימוש מסחרי בסוללות (בתמונה) בתוך שנתיים. "לסוללות יש מבנים לא מסודרים ונקבוביים", אמר ד"ר אטצ'רי. "מבנה הגביש המעורער מאפשר להם לאחסן יותר יוני ליתיום מהגבול התיאורטי, והמיקרו-מבנה הנקבובי שלהם מאפשר ליוני הליתיום להתפזר במהירות לתוך המיקרו-גליונות ויוצר יותר שטח פנים לאינטראקציות אלקטרוכימיות." ד"ר פול מקווה שהתהליך החדש והניתן להרחבה של הקבוצה שלו יכול להכיל מיקרו-גליונות פחמן וננו-חלקיקים מוכנים לשימוש מסחרי בסוללות בתוך שנתיים.
התגלית נעשתה על ידי ד"ר וילאס פול ובאוניברסיטת פרדו.
בוטנים לאריזה הם חתיכות הקצף הקטנות המשמשות באריזה.
הצוות של ד"ר פול אפה את הבוטנים ב-600°C (1,100°F) כדי ליצור גושי פחמן.
בלוקים אלה שוטחו כדי ליצור גליונות מיקרו וננו-חלקיקים.
לאחר מכן ניתן להוסיף יריעות וחלקיקים כאלה כאנודות בסוללות ליתיום .