In a genetic first, scientists have sequenced the largest ever set of human genomes from a single population. The epic undertaking involved sequencing the DNA of 2,636 Icelanders and comparing them with the partial sequences of another 104,000. Among several key finds, the data set suggests that the 'father of humanity' - our most recent common male ancestor - lived between 174,000 and 321,000 years ago. Scroll down for video . In a genetic first, scientists have sequenced the largest ever set of human genomes from a single population. The epic undertaking involved sequencing the DNA of 2,636 Icelanders and comparing them with the partial sequences of another 104,000 revealing insights into human evolution . Scientists see Iceland as a goldmine for doing genetics research. The country was founded by a small group of settlers from Europe arriving about 1,100 years ago and it remained isolated for the next thousand years. Because the population in Iceland has very little genetic diversity, scientists can find genetic variants that raise the chance of disease more easily. Iceland also has strong genealogical record, as a result of well-preserved historical documents. This date range, based on a calculation of human mutation rates, contradicts earlier findings that claim the father of all humans lived around 340,000 years ago. Scientists now estimate his age to be 239,000 years old – a date closer to humanity's most common female ancestor who is believed to have lived 200,000 years ago. As well as evolutionary insights, scientists say the dataset will help them discover 'mutant genes' that naturally protect a rare group of people from certain diseases. So far, the work has provided promising results helping identify 20 million genetic variants among the Icelandic population. Among these variations, scientists at Reykjavik-based DeCode Genetics have already found genes that increase the risks of Alzheimer's disease, liver and thyroid problems. 'This work is a demonstration of the unique power sequencing gives us,' said Kari Stefansson, founder of DeCode, who led the research. 'This is very much more than a molecular national selfie,' he added. 'We're contributing to important tools for making more accurate diagnostics for rare diseases.' Stefansson's team today published four papers online in Nature Genetics, all of which used the Icelandic data. Among several key finds, the data set suggests that the 'father of humanity'  would have lived between 174,000 and 321,000 years ago. This date range, based on a calculation of human mutation rates (pictured), contradicts earlier findings that claims the father of all humans live around 340,000 years ago . They detail mutations in the ABCA7 gene that are associated with an increased risk of Alzheimer's disease. Six of the eight mutations in ABCA7 were also found to be present in other populations of European ancestry, including the US, indicating that the results are not specific to the Icelandic population. They also identify a variant of the gene ABCB4 that is significantly associated with the risk of developing liver disease. Gilian McVean, a geneticist at the University of Oxford who was not involved in the study told New York Times that discovering a rare association this way 'is a bit of a holy grail' for geneticists. 'Large scale whole-genome sequencing of the Icelandic population' This study demonstrates how DeCode is able to use national genealogies to infer rare genetic mutations throughout the population. 'Identification of a large set of rare complete human knockouts' The scale and detail of the data was used to identify more than a thousand knocked out genes in the population. The study found nearly eight per cent of the 104,000 people studied having at least one gene that don't work. 'The Y-chromosome point mutation rate in humans' The data set suggests that the 'father of humanity' - our most recent common male ancestor - would have lived between 174,000 and 321,000 years ago. This date range, based on a calculation of human mutation rates, contradicts earlier findings that claims the father of all humans live around 340,000 years ago . 'Loss-of-function variants in ABCA7 confer risk of Alzheimer's disease' This study details mutations in the ABCA7 gene that are associated with an increased risk of Alzheimer's disease. Six of the eight mutations in ABCA7 were also found to be present in other populations of European ancestry, including the US, indicating that the results are not specific to the Icelandic population. A separate study reveals that 8,000 Icelanders – around 7.7 per cent of the population - have a least one gene of their 21,000 genes that doesn't function at all. The most common genes that were muted were those associated with a person's sense of smell, and overall, the researchers found 1,171 different genes that had been silenced. The scientists now intend to recall those Icelanders with knock-out genes as part of a new study to try to identify any physical differences or diseases that have caused the silenced genes. The work was funded by Amgen, a California-based biotechnology company that paid $415 million for Reykjavik, Iceland-based DeCode two years ago. It is now basing its research projects against DeCode's database to make sure its medications are aimed at the right people. But some experts are wary of the results. They say the Icelandic population has a unusual demographic history because the country is isolated, with only around 320,000 inhabitants. A separate study reveals that 8,000 Icelanders – around 7.7 per cent of the population - have a least one gene of their 21,000 genes that doesn't function at all.  Overall, the researchers found 1,171 different genes that had been silenced . Andrew Allen, a geneticist at Duke University who didn't take part in the studies told The Verge said this means that the 'sample studied is not exactly healthy, is somewhat opportunistic, and probably doesn't correspond to any 'real' population.' But Stefansson says that the results should still be representative of people in other areas because the Icelandic population doesn't meet any of the requirements for interbreeding. The scientists are now trying to decide whether they will provide the study participants with information their genetic risk for various diseases. Stefansson's own view is that 'it would be a crime' not to let them know. Scientists see Iceland as a goldmine for doing genetics research. The country was founded by a small group of settlers from Europe arriving about 1,100 years ago and it remained isolated for the next thousand years. Because the population in Iceland has very little genetic diversity, scientists can find genetic variants that raise the chance of disease more easily. Iceland also has strong genealogical record, as a result of well-preserved historical documents. Stefansson says look at the genetics databases from the top down, rather than from the bottom up, could result in some breakthroughs in medicine. 'I'm 100 percent sure that we will find more protective mutations,' he told Bloomberg news. 'I'm absolutely convinced these protective mutations are going to be important when it comes to pointing us toward good drug targets.' Scientists see Iceland as a goldmine for doing genetics research. The country was founded by a small group of settlers from Europe arriving about 1,100 years ago and it remained isolated for the next thousand years .
Scientists sequenced largest ever set of genomes from a single nation .
The data reveals some surprising genetic mutations in Icelandic people .
Data also revealed that the father of humanity is older than first thought .
Eight per cent of the population has a gene that doesn't function at all .
Study found genes that increase the risk of Alzheimer's and liver disease .
Scientists say data will help them develop better treatments for disease .
בראשונה גנטית, מדענים רצפו את האוסף הגדול ביותר אי פעם של גנומים אנושיים מאוכלוסיה אחת. המשימה האפית כללה רצף ה-DNA של 2,636 איסלנדים והשוואתם לרצפים החלקיים של 104,000 נוספים. בין כמה ממצאים מרכזיים, מערך הנתונים מצביע על כך ש'אבי האנושות' - האב הקדמון הזכרי המשותף האחרון שלנו - חי בין 174,000 ל-321,000 שנים. גלול למטה לסרטון. בראשונה גנטית, מדענים רצפו את האוסף הגדול ביותר אי פעם של גנומים אנושיים מאוכלוסיה אחת. המשימה האפית כללה רצף ה-DNA של 2,636 איסלנדים והשוואתם לרצפים החלקיים של עוד 104,000 תובנות חושפניות על האבולוציה האנושית. מדענים רואים באיסלנד מכרה זהב למחקר גנטיקה. המדינה נוסדה על ידי קבוצה קטנה של מתיישבים מאירופה שהגיעה לפני כ-1,100 שנה והיא נותרה מבודדת במשך אלף השנים הבאות. מכיוון שלאוכלוסיה באיסלנד יש מגוון גנטי קטן מאוד, מדענים יכולים למצוא גרסאות גנטיות שמעלות את הסיכוי למחלה ביתר קלות. לאיסלנד יש גם רקורד גנאלוגי חזק, כתוצאה ממסמכים היסטוריים שמורים היטב. טווח תאריכים זה, המבוסס על חישוב של שיעורי המוטציות בבני אדם, סותר ממצאים קודמים הטוענים שאבי כל בני האדם חי לפני כ-340,000 שנים. מדענים מעריכים כעת את גילו כבן 239,000 שנה - תאריך קרוב יותר לאבות הקדמונים הנשיים הנפוצים ביותר של האנושות, אשר מאמינים כי חיה לפני 200,000 שנים. בנוסף לתובנות אבולוציוניות, מדענים טוענים כי מערך הנתונים יעזור להם לגלות 'גנים מוטנטיים' המגנים באופן טבעי על קבוצה נדירה של אנשים מפני מחלות מסוימות. עד כה, העבודה סיפקה תוצאות מבטיחות המסייעות לזהות 20 מיליון וריאנטים גנטיים בקרב אוכלוסיית איסלנד. בין הווריאציות הללו, מדענים ב-DeCode Genetics שבסיסה ברייקיאוויק כבר מצאו גנים המגבירים את הסיכונים למחלת אלצהיימר, בעיות כבד ובלוטת התריס. "עבודה זו היא הדגמה של רצף הכוח הייחודי שנותן לנו", אמרה קארי סטפנסון, מייסדת DeCode, שהובילה את המחקר. "זה הרבה יותר מסלפי לאומי מולקולרי", הוסיף. "אנחנו תורמים לכלים חשובים לביצוע אבחון מדויק יותר למחלות נדירות." הצוות של סטפנסון פרסם היום ארבעה מאמרים מקוונים ב-Nature Genetics, שכולם השתמשו בנתונים האיסלנדיים. בין כמה ממצאים מרכזיים, מערך הנתונים מצביע על כך ש'אבי האנושות' היה חי בין 174,000 ל-321,000 שנים. טווח תאריכים זה, המבוסס על חישוב של שיעורי המוטציות בבני אדם (בתמונה), סותר ממצאים קודמים שטוענים שאבי כל בני האדם חי לפני כ-340,000 שנים. הם מפרטים מוטציות בגן ABCA7 הקשורות לסיכון מוגבר למחלת אלצהיימר. שש מתוך שמונה המוטציות ב-ABCA7 נמצאו גם באוכלוסיות אחרות ממוצא אירופי, כולל ארה"ב, מה שמצביע על כך שהתוצאות אינן ספציפיות לאוכלוסיית איסלנד. הם גם מזהים גרסה של הגן ABCB4 הקשורה באופן משמעותי לסיכון לפתח מחלת כבד. גיליאן מקווין, גנטיקאית מאוניברסיטת אוקספורד שלא הייתה מעורבת במחקר אמרה לניו יורק טיימס כי גילוי קשר נדיר בדרך זו "זה קצת גביע קדוש" עבור גנטיקאים. "רצף גנום שלם בקנה מידה גדול של אוכלוסיית איסלנד" מחקר זה מדגים כיצד DeCode מסוגל להשתמש בגניאלוגיות לאומיות כדי להסיק מוטציות גנטיות נדירות בכל האוכלוסייה. 'זיהוי של קבוצה גדולה של נוק-אאוט שלמים אנושיים נדירים'. קנה המידה והפירוט של הנתונים שימשו לזיהוי יותר מאלף גנים מנוקאאוט באוכלוסייה. המחקר מצא שלכמעט שמונה אחוזים מ-104,000 האנשים שנחקרו יש לפחות גן אחד שלא עובד. "שיעור המוטציות של נקודת Y-כרומוזום בבני אדם" מערך הנתונים מצביע על כך ש"אבי האנושות" - האב הקדמון הזכרי המשותף האחרון שלנו - היה חי בין 174,000 ל-321,000 שנים. טווח תאריכים זה, המבוסס על חישוב של שיעורי מוטציות אנושיים, סותר ממצאים מוקדמים יותר שטוענים שאבי כל בני האדם חי לפני כ-340,000 שנים. "גרסאות של אובדן תפקוד ב-ABCA7 מעניקות סיכון למחלת אלצהיימר" מחקר זה מפרט מוטציות בגן ABCA7 הקשורות לסיכון מוגבר למחלת אלצהיימר. שש מתוך שמונה המוטציות ב-ABCA7 נמצאו גם באוכלוסיות אחרות ממוצא אירופי, כולל ארה"ב, מה שמצביע על כך שהתוצאות אינן ספציפיות לאוכלוסיית איסלנד. מחקר נפרד מגלה של-8,000 איסלנדים - כ-7.7% מהאוכלוסייה - יש לפחות גן אחד מתוך 21,000 הגנים שלהם שאינו מתפקד כלל. הגנים הנפוצים ביותר שהושתקו היו אלה הקשורים לחוש הריח של אדם, ובסך הכל, החוקרים מצאו 1,171 גנים שונים שהושתקו. המדענים מתכוונים כעת להיזכר באותם איסלנדים עם גנים נוק-אאוט כחלק ממחקר חדש כדי לנסות לזהות הבדלים פיזיים או מחלות כלשהן שגרמו לגנים המושתקים. העבודה מומנה על ידי Amgen, חברת ביוטכנולוגיה מקליפורניה ששילמה 415 מיליון דולר עבור DeCode רייקיאוויק, איסלנד לפני שנתיים. כעת היא מבססת את פרויקטי המחקר שלה על בסיס הנתונים של DeCode כדי לוודא שהתרופות שלה מכוונות לאנשים הנכונים. אבל כמה מומחים נזהרים מהתוצאות. לדבריהם, לאוכלוסייה האיסלנדית יש היסטוריה דמוגרפית יוצאת דופן מכיוון שהמדינה מבודדת, עם כ-320,000 תושבים בלבד. מחקר נפרד מגלה של-8,000 איסלנדים - כ-7.7% מהאוכלוסייה - יש לפחות גן אחד מתוך 21,000 הגנים שלהם שאינו מתפקד כלל. בסך הכל, החוקרים מצאו 1,171 גנים שונים שהושתקו. אנדרו אלן, גנטיקאי מאוניברסיטת דיוק שלא השתתף במחקרים אמר ל-The Verge אמר שזה אומר ש'המדגם שנחקר הוא לא בדיוק בריא, הוא אופורטוניסטי במקצת, וכנראה לא תואם לאף אוכלוסייה 'אמיתית'. ' אבל סטפנסון אומר שהתוצאות עדיין צריכות להיות מייצגות של אנשים באזורים אחרים מכיוון שהאוכלוסיה האיסלנדית לא עומדת באף אחת מהדרישות להתרבות. כעת מנסים המדענים להחליט אם הם יספקו למשתתפי המחקר מידע על הסיכון הגנטי שלהם למחלות שונות. השקפתו של סטפנסון עצמו היא ש'זה יהיה פשע' לא להודיע ​​להם. מדענים רואים באיסלנד מכרה זהב למחקר גנטיקה. המדינה נוסדה על ידי קבוצה קטנה של מתיישבים מאירופה שהגיעה לפני כ-1,100 שנה והיא נותרה מבודדת במשך אלף השנים הבאות. מכיוון שלאוכלוסיה באיסלנד יש מגוון גנטי קטן מאוד, מדענים יכולים למצוא גרסאות גנטיות שמעלות את הסיכוי למחלה ביתר קלות. לאיסלנד יש גם רקורד גנאלוגי חזק, כתוצאה ממסמכים היסטוריים שמורים היטב. סטפנסון אומר שהסתכלות על מסדי הנתונים הגנטיים מלמעלה למטה, ולא מלמטה למעלה, עשויה לגרום לכמה פריצות דרך ברפואה. "אני בטוח ב-100 אחוז שנמצא יותר מוטציות הגנה", אמר לחדשות בלומברג. "אני משוכנע לחלוטין שהמוטציות המגנות הללו יהיו חשובות כשזה מגיע להפנות אותנו לעבר מטרות סמים טובות." מדענים רואים באיסלנד מכרה זהב למחקר גנטיקה. המדינה נוסדה על ידי קבוצה קטנה של מתיישבים מאירופה שהגיעה לפני כ-1,100 שנה והיא נותרה מבודדת במשך אלף השנים הבאות.
מדענים רצפו את האוסף הגדול ביותר אי פעם של גנומים ממדינה אחת.
הנתונים חושפים כמה מוטציות גנטיות מפתיעות אצל איסלנדים.
נתונים גם חשפו כי אבי האנושות מבוגר מכפי שחשבו תחילה.
לשמונה אחוז מהאוכלוסייה יש גן שאינו מתפקד כלל.
מחקר מצא גנים המגבירים את הסיכון לאלצהיימר ולמחלות כבד.
מדענים אומרים שהנתונים יעזרו להם לפתח טיפולים טובים יותר למחלות.