(CNN)Israel's next prime minister -- whether incumbent Benjamin Netanyahu or Labor Party leader Isaac Herzog -- will be faced with a myriad of international and domestic crises amid deepening tensions with the United States, its closest ally. Here are five key issues waiting in the new leader's inbox after Tuesday's election. 1. Repairing relations with the United States . There are any number of irritants -- from settlement construction to failed peace talks to Israeli military action in Gaza and Lebanon -- which have long tested the alliance between Washington and Israel. But ties have grown increasingly strained between President Barack Obama and Netanyahu, playing out over the last several years in a series of awkward photo-ops, anonymous quotes in U.S. and Israeli media and tense body language. Relations hit a low point recently with Netanyahu's speech to Congress criticizing President Obama's policy toward Iran about its nuclear program. Repairing ties with the White House becomes easier if the next government is formed under Herzog, who has pledged to "restore intimacy and trust" with the leadership in Washington. Repairing ties becomes more difficult if Netanyahu remains in office. For all its official praise for the "unshakable bonds" between the U.S. and Israel, the White House sees Netanyahu as the problem. If Netanyahu is re-elected, they will have to work with him. Personal relations may be fraught now, but Obama has never suggested watering down or delaying mostly military U.S. aid to Israel, which amounts to $3 billion a year. Privately, however, U.S. officials have warned the level of Washington's political support for Israel with allies and at the United Nations could be affected by Netanyahu's attitude toward the Obama administration. 2. Confronting Iran . World powers are pushing toward a framework nuclear deal with Iran before the March 31 deadline. The next prime minister will take office shortly before a July deadline for a final deal and will need to reach key understandings with Washington on what security and diplomatic guarantees the United States will provide Israel if the deal goes forward. In addition, Israel will want input on what constitutes a violation of the deal and what would trigger punitive measures if Iran reneges. If he remains in office, Netanyahu's differing perceptions of the threat posed by Iran will undoubtedly come to a head as that deadline approaches. Netanyahu has been clear he believes history has handed him the role of delivering the Jewish state from an existential threat posed by Tehran's nuclear ambitions. He worries that the agreement that emerges will leave Iran as a nuclear "threshold state" with the materials and expertise to quickly break out and build a nuclear weapon. Herzog has similarly said he would never accept a nuclear Iran and stresses all options are on the table, including the military options. But he has suggested as prime minister he would work closer with the Obama administration and other governments negotiating with Iran to strengthen a deal, rather than try and block the deal through the US Congress. Beyond the nuclear deal, the next Israeli will leader will face an increasingly emboldened Iran in the region. Beyond it's longstanding support to Hezbollah in Lebanon and backing of the al-Assad government in Syria, Iran has extended its involvement in Iraq's battle against ISIS and has provided support to Houthis in Yemen. Israeli officials say Iran is  actively working to open up a front against Israel in the Israeli-occupied Golan Heights. Iran said in January an Iranian general had been killed in an Israeli airstrike in the area. 3. Solving problems with Palestinians . The breakdown last April of peace talks led by Secretary of State John Kerry led the Palestinians to take unilateral steps in international forums such as the United Nations and the International Criminal Court. In response, Israel has halted delivering tax revenues, which it collects on the Palestinians' behalf, seriously squeezing their economy. Now the Palestinians are threatening to halt security cooperation with Israel. Coupled with a lack of a viable peace process and a potential economic collapse of the Palestinian authority, the lack of security coordination would present a total breakdown of cooperation between the two sides. The next Israeli leader will need to stop this free fall before this dangerous cocktail of instability leads to further chaos and perhaps a third intifada. The differences between Netanyahu and Herzog seem to be more style than substance. During the campaign, Netanyahu has hedged on his longstanding support for a two-state solution, but has not abandoned the idea entirely. Herzog has pledged to restart the peace process, but has expressed skepticism about whether Palestinian President Mahmoud Abbas is a reliable partner. The new prime minister must also deal with an ever worsening humanitarian situation in Gaza, where rebuilding has been slow after last summer's Operation Protective Edge. Egypt has basically cut off the border, further squeezing the strip. While there has been little violence since last year's war, Hamas has not been demilitarized and another round of fighting could be just another matter of time. Although Hamas belongs to a unity government with Abbas' Fatah party, Abbas continues to exercise little influence over the group. 4. Addressing growing social inequality . While Israeli voters traditionally cite security issues as a driving factor, the high cost of living has emerged as a major focus in this election season. Sky-high housing prices are of particular concern. Last month, Israel's state comptroller issued a report finding housing prices in the country rose by 55% between 2008 and 2014.  Rising food prices are another key issue. In July 2011, Israel saw a massive wave of social protests centering on the expensive housing market and food prices. Dubbed the "cottage cheese" protests -- because of the rising cost of cottage cheese, a staple in many Israelis pantry -- they were emblematic of a broader concern that Netanyahu's relentless focus on security issues was at the expense of domestic issues. Polls indicate the growing frustration with the economy has resulted in a shift from Netanyahu to Herzog. Herzog has pledged to spend 7 billion shekels (about $1.75 billion U.S.) on affordable housing, health care and other social programs for the middle class, which he called the "sandwich generation." For the most part, Netanyahu has not addressed the economy in his few campaign events, focusing more on his strong security credentials. In recent days, he pointed to a 5% decrease in food prices and an increase in affordable housing during his tenure, but acknowledged that the rising costs of living and housing prices were not "fully addressed" by his government and promised to make the economy a top priority if re-elected. 5. Reversing Israel's isolation on the world stage . Israel's next prime minister will need to repair Israel's increasingly frayed ties with once-friendly countries and its deepening worldwide isolation. Leading opposition candidate Tzipi Livni, who once served as Netanyahu's main peace negotiator, accused Netanyahu of being responsible for a "diplomatic tsunami" against Israel. Indeed, Netanyahu's aggressive style has been cited as a major factor in strained ties with the United States and Europe -- a perception caught in a hot-mic conversation between President Obama and French President Nicolas Sarkozy in 2011, in which Sarkozy lamented he couldn't "bear" Netanyahu, calling him a "liar." Obama replied, "You're fed up with him, but I have to deal with him even more often than you." Regardless of who is Israel's next leader, Israel faces growing worldwide frustration over its policies towards the Palestinians, particularly settlement construction.  The European Union, Israel's largest trading partner, is in the process of canceling tax exemptions on Israeli products made in settlements in the occupied West Bank and is considering plans to label the origin of other products made in settlements. Federica Mogherini, the EU's new foreign policy chief, is seeking a greater role in helping to mediate the Israeli-Palestinian conflict. In the absence of a viable peace process, several European nations have already recognized a Palestinian state, with several more promising to consider such a move. This makes Israel ever more dependent on U.S. diplomatic support, including its veto at the United Nations. Washington has traditionally defended Israel against Palestinians efforts to achieve recognition at the United Nations and legal action at the International Criminal Court. And it has lobbied its European allies against sanctions on Israeli exports. As with the United States, it would seem easier to repair these frayed ties under a Herzog-led government. If re-elected, Netanyahu will have his work cut out for him .
Benjamin Netanyahu trying to hold leadership post against Isaac Herzog .
Iran, relations with Palestinians among key issues .
But there also are domestic economic concerns .
(CNN) ראש הממשלה הבא של ישראל - בין אם בנימין נתניהו המכהן ובין אם מנהיג מפלגת העבודה יצחק הרצוג - יעמוד בפני מספר עצום של משברים בינלאומיים ופנימיים על רקע העמקת המתיחות עם ארה"ב, בעלת בריתה הקרובה ביותר. להלן חמישה נושאים מרכזיים הממתינים בתיבת הדואר הנכנס של המנהיג החדש לאחר הבחירות ביום שלישי. 1. תיקון היחסים עם ארצות הברית. ישנם מספר מרגיז – מבניית התנחלויות דרך שיחות שלום כושלות ועד לפעולה צבאית ישראלית בעזה ובלבנון – שבחנו זמן רב את הברית בין וושינגטון וישראל. אבל הקשרים בין הנשיא ברק אובמה לנתניהו נהיו מתוחים יותר ויותר, והופיעו במהלך השנים האחרונות בסדרה של צילומים מביכים, ציטוטים אנונימיים בתקשורת האמריקאית והישראלית ושפת גוף מתוחה. היחסים הגיעו לנקודת שפל לאחרונה עם נאומו של נתניהו בקונגרס שמתח ביקורת על מדיניות הנשיא אובמה כלפי איראן בנוגע לתוכנית הגרעין שלה. תיקון הקשרים עם הבית הלבן נעשה קל יותר אם הממשלה הבאה תוקם תחת הרצוג, שהתחייב "להחזיר את האינטימיות והאמון" עם ההנהגה בוושינגטון. תיקון הקשרים נעשה קשה יותר אם נתניהו יישאר בתפקיד. למרות כל השבחים הרשמיים שלו ל"קשרים הבלתי מעורערים" בין ארה"ב וישראל, הבית הלבן רואה בנתניהו את הבעיה. אם נתניהו ייבחר מחדש, הם יצטרכו לעבוד איתו. היחסים האישיים עשויים להיות עמוסים כעת, אבל אובמה מעולם לא הציע להשקות או לדחות בעיקר את הסיוע הצבאי של ארה"ב לישראל, שמסתכם ב-3 מיליארד דולר בשנה. אולם באופן פרטי, פקידים אמריקאים הזהירו את רמת התמיכה הפוליטית של וושינגטון בישראל עם בעלות ברית ובאו"ם עלולה להיות מושפעת מיחסו של נתניהו לממשל אובמה. 2. התמודדות עם איראן. מעצמות העולם דוחפות לקראת הסכם גרעין מסגרת עם איראן לפני המועד האחרון של 31 במרץ. ראש הממשלה הבא ייכנס לתפקידו זמן קצר לפני מועד אחרון ביולי להסכם סופי ויצטרך להגיע להבנות מרכזיות עם וושינגטון לגבי הבטחות הביטחוניות והדיפלומטיות שארצות הברית תספק לישראל אם ההסכם יתקדם. בנוסף, ישראל תרצה מידע לגבי מה מהווה הפרה של ההסכם ומה יגרור צעדי ענישה אם איראן תתנער. אם יישאר בתפקידו, תפיסותיו השונות של נתניהו לגבי האיום הנשקף מאיראן יגיעו ללא ספק לסיומה ככל שהמועד הזה יתקרב. לנתניהו היה ברור שהוא מאמין שההיסטוריה העניקה לו את התפקיד לחלץ את המדינה היהודית מאיום קיומי הנשקף מהשאיפות הגרעיניות של טהראן. הוא חושש שההסכם שייווצר ישאיר את איראן כ"מדינת סף" גרעינית עם החומרים והמומחיות לפרוץ במהירות ולבנות נשק גרעיני. הרצוג אמר באופן דומה שלעולם לא יסכים לאיראן גרעינית ומדגיש שכל האפשרויות עומדות על הפרק, כולל האופציות הצבאיות. אבל הוא הציע כראש ממשלה שהוא יעבוד קרוב יותר עם ממשל אובמה וממשלות אחרות המקיימות משא ומתן עם איראן כדי לחזק את ההסכם, במקום לנסות לחסום את ההסכם באמצעות הקונגרס האמריקני. מעבר להסכם הגרעין, מנהיג הרצון הישראלי הבא יתמודד עם איראן שהולכת ומתעצמת באזור. מעבר לתמיכתה ארוכת השנים בחיזבאללה בלבנון וגיבוי ממשלת אל-אסד בסוריה, איראן הרחיבה את מעורבותה במאבקה של עיראק נגד דאעש וסיפקה תמיכה לחות'ים בתימן. גורמים ישראלים אומרים כי איראן פועלת באופן פעיל לפתיחת חזית נגד ישראל ברמת הגולן הכבושה. איראן אמרה בינואר שגנרל איראני נהרג בתקיפה אווירית ישראלית באזור. 3. פתרון בעיות עם פלסטינים. ההתמוטטות באפריל האחרון של שיחות השלום בראשות מזכיר המדינה ג'ון קרי הובילה את הפלסטינים לנקוט בצעדים חד-צדדיים בפורומים בינלאומיים כמו האו"ם ובית הדין הפלילי הבינלאומי. בתגובה, ישראל הפסיקה לספק הכנסות ממסים, שהיא גובה בשמם של הפלסטינים, מה שדוחק ברצינות את כלכלתם. כעת הפלסטינים מאיימים להפסיק את שיתוף הפעולה הביטחוני עם ישראל. יחד עם היעדר תהליך שלום בר-קיימא והתמוטטות כלכלית אפשרית של הרשות הפלסטינית, היעדר תיאום ביטחוני יציג התמוטטות מוחלטת של שיתוף הפעולה בין שני הצדדים. המנהיג הישראלי הבא יצטרך לעצור את הנפילה החופשית הזו לפני שהקוקטייל המסוכן הזה של חוסר יציבות יוביל לכאוס נוסף ואולי לאינתיפאדה שלישית. נראה שההבדלים בין נתניהו להרצוג הם יותר סגנון מאשר מהותי. במהלך הקמפיין, נתניהו הסתתר על תמיכתו רבת השנים בפתרון שתי המדינות, אך לא זנח את הרעיון לחלוטין. הרצוג התחייב להתחיל מחדש את תהליך השלום, אך הביע ספקנות בשאלה האם הנשיא הפלסטיני אבו מאזן הוא שותף אמין. ראש הממשלה החדש חייב להתמודד גם עם מצב הומניטארי שהולך ומחריף בעזה, שבה הבנייה מחדש הייתה איטית לאחר מבצע "צוק איתן" בקיץ שעבר. מצרים בעצם ניתקה את הגבול, וסחטה עוד יותר את הרצועה. אמנם הייתה מעט אלימות מאז המלחמה בשנה שעברה, אבל חמאס לא פורץ וסבב לחימה נוסף יכול להיות רק עוד עניין של זמן. למרות שחמאס שייך לממשלת אחדות עם מפלגת הפתח של עבאס, עבאס ממשיך להשפיע מעט על הקבוצה. 4. טיפול באי-שוויון חברתי הולך וגובר. בעוד שהבוחרים הישראלים מציינים באופן מסורתי נושאים ביטחוניים כגורם מניע, יוקר המחיה התגלה כמוקד מרכזי בעונת הבחירות הזו. מחירי דיור בשמיים מדאיגים במיוחד. בחודש שעבר פרסם מבקר המדינה דוח שמצא כי מחירי הדיור במדינה עלו ב-55% בין 2008 ל-2014. עליית מחירי המזון היא נושא מרכזי נוסף. ביולי 2011, ישראל ראתה גל עצום של מחאות חברתיות שבמרכזו שוק הדיור היקר ומחירי המזון. הפגנות שכונו "גבינת הקוטג'" - בגלל העלות הגוברת של גבינת קוטג', מרכיב עיקרי במזווה של ישראלים רבים - הן היו סמל לדאגה רחבה יותר שההתמקדות הבלתי פוסקת של נתניהו בנושאי ביטחון היא על חשבון סוגיות פנים. סקרים מצביעים על כך שהתסכול הגובר מהכלכלה הביא למעבר מנתניהו להרצוג. הרצוג התחייב להוציא 7 מיליארד שקל (כ-1.75 מיליארד דולר ארה"ב) על דיור בר השגה, שירותי בריאות ותוכניות חברתיות אחרות למעמד הבינוני, שאותן כינה "דור הסנדוויץ'". על פי רוב, נתניהו לא התייחס לכלכלה באירועי הקמפיין המעטים שלו, והתמקד יותר באישורי האבטחה החזקים שלו. בימים האחרונים הוא הצביע על ירידה של 5% במחירי המזון ועלייה בדיור בר השגה במהלך כהונתו, אך הודה כי עליית עלויות המחיה ומחירי הדיור לא "טופלו באופן מלא" על ידי ממשלתו והבטיח להפוך את הכלכלה בעדיפות עליונה אם ייבחר מחדש. 5. הפיכת הבידוד של ישראל על הבמה העולמית. ראש הממשלה הבא של ישראל יצטרך לתקן את הקשרים ההולכים ומתרופפים של ישראל עם מדינות שפעם היו ידידותיות ואת בידודה העולמי ההולך ומעמיק. המועמדת המובילה באופוזיציה ציפי לבני, ששימשה בעבר כמנהלת השלום הראשית של נתניהו, האשימה את נתניהו באחריות ל"צונאמי דיפלומטי" נגד ישראל. ואכן, הסגנון האגרסיבי של נתניהו צוטט כגורם מרכזי בקשרים מתוחים עם ארה"ב ואירופה - תפיסה שנלכדה בשיחת מיקרופון חמה בין הנשיא אובמה לנשיא צרפת ניקולא סרקוזי ב-2011, שבה הלין סרקוזי על כך שהוא לא יכול. לא "לדב" את נתניהו, קורא לו "שקרן". אובמה ענה: "נמאס לך ממנו, אבל אני צריך להתמודד איתו לעתים קרובות יותר ממך". לא משנה מיהו המנהיג הבא של ישראל, ישראל מתמודדת עם תסכול עולמי גובר על מדיניותה כלפי הפלסטינים, במיוחד בניית ההתנחלויות. האיחוד האירופי, שותף הסחר הגדול ביותר של ישראל, נמצא בתהליך של ביטול פטורים ממס על מוצרים ישראלים שיוצרו בהתנחלויות בגדה המערבית הכבושה ובוחן תוכניות לסמן את מקורם של מוצרים אחרים המיוצרים בהתנחלויות. פדריקה מוגריני, הממונה על מדיניות החוץ החדשה של האיחוד האירופי, מחפשת תפקיד גדול יותר בסיוע בתיווך הסכסוך הישראלי-פלסטיני. בהיעדר תהליך שלום בר-קיימא, כמה מדינות אירופיות כבר הכירו במדינה פלסטינית, ועוד כמה מבטיחות לשקול מהלך כזה. זה הופך את ישראל לתלויה יותר ויותר בתמיכה הדיפלומטית של ארה"ב, כולל הווטו שלה באו"ם. וושינגטון הגנה באופן מסורתי על ישראל מפני מאמצי הפלסטינים להשיג הכרה באו"ם ותביעה משפטית בבית הדין הפלילי הבינלאומי. והיא לחצה בעלות בריתה האירופיות נגד סנקציות על היצוא הישראלי. כמו בארצות הברית, נראה שקל יותר לתקן את הקשרים המרופטים האלה תחת ממשלה בראשות הרצוג. אם ייבחר מחדש, נתניהו יגזור עבורו את עבודתו.
בנימין נתניהו מנסה לכהן בתפקיד מנהיגותי נגד יצחק הרצוג.
איראן, היחסים עם הפלסטינים בין נושאים מרכזיים.
אבל יש גם חששות כלכליים מקומיים.