text:
                                              dom
afsagt den 7. maj 2015 af vestre landsrets 10. afdeling (dommerne linda hangaard, lars e.
andersen og mogens heinsen) i ankesag
v.l. b–0780–14
ejendomsselskabet af 1. maj 2002 a/s
(advokat mikkel fisker, esbjerg)
mod
østre gjesingvej 26 i/s
(advokat arne paabøl andersen, esbjerg)
retten i esbjerg har den 24. marts 2014 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 10-1272/2012).
påstande
for landsretten har appellanten, ejendomsselskabet af 1. maj 2002 a/s ( i det følgende lejer),
efter betaling af de nedenfor anførte beløb påstået frifindelse.
indstævnte, østre gjesingvej 26 i/s (i det følgende udlejer), har påstået byrettens dom
stadfæstet med bemærkning om den skete betaling.
efter byrettens dom har lejer for retablering betalt 556.790 kr., renter heraf og 50.729,44 kr. af
de pålagte sagsomkostninger.
forklaringer
frede christensen og bjarne pedersen har afgivet supplerende forklaring for landsretten.
frede christensen har supplerende forklaret, at han ikke har accepteret at betale leje efter
lejeforholdets ophør. det var slet ikke på tale. der var brugt 8 mio. kr. på etablering af toi-
letter og ventilation mv., og han syntes, at det var tåbeligt at smide dette ud. den 31. juli 2012
                                               - 2 -
var de begyndt at brække ned. han deltog ikke i forhandlingerne mellem poul dall og udlejer.
jensens bøfhus startede i lejemålet midt i 2013. det blev offentliggjort i foråret 2013. han er
ikke sikker på, at han så brevet af 31. juli 2013 fra bjarne pedersen til advokat mikkel fisker.
bjarne pedersen har supplerende forklaret, at lejemålet ligger i en ejendom, som er opført til
brug for en butik, og at området er et rent butiksområde. retableringen omfattede bl.a.
køkkenfaciliteter, toiletter, ventilation og området omkring bygningen. han fastholdt under
hele forløbet, at der skulle ske retablering. han var endvidere ikke indstillet på at nedsætte
lejen, og det gjorde, at poul dall meddelte, at han ikke var interesseret. rambøll anslog selv,
at retableringen ville tage 9 uger. jensens bøfhus henvendte sig sidst på året 2012, hvor de
stort set var færdige med retableringen. lejeaftalen med jensens bøfhus blev indgået i foråret
2013.
procedure
lejer har for landsretten gjort gældende, at der ikke mellem parterne er aftalt, at lejer skal
betale husleje i de måneder, hvor der skulle ske istandsættelse. lejer har endvidere ikke
handlet culpøst. der foreligger ikke et kontraktansvar, og udlejer har ikke lidt noget tab.
udlejer har gjort gældende, at lejer har handlet culpøst, at der foreligger kontraktansvar, og at
det efter praksis er uden betydning, om udlejer har lidt et tab.
landsrettens begrundelse og resultat
det følger ikke af lejeaftalen fra 16. juni 1990, og parterne har heller ikke senere indgået
aftale om, at lejer skal betale husleje i de måneder, hvor der skete retablering. det bemærkes,
at der hermed ikke er taget stilling til, om en bestemmelse herom kunne indsættes i
lejeaftalen.
efter bjarne pedersens forklaring henvendte den efterfølgende lejer, jensens bøfhus, sig først
sidst på året 2012, hvor de stort set var færdige med retableringen, og lejeaftalen blev først
indgået i foråret 2013. udlejer har derfor ikke haft et tab i forbindelse med, at retableringen
først skete efter lejeforholdets ophør. udlejer kan derfor heller ikke gøre noget er-
                                              - 3 -
statningsansvar gældende mod lejer. den omstændighed, at lejer i forbindelse med retable-
ringen klart har handlet i strid med lejekontrakten, kan ikke føre til et andet resultat.
landsretten tager derfor lejers påstand om frifindelse til følge.
efter sagens udfald for byretten skal lejer betale delvise sagsomkostninger til udlejer, her-
under retsafgift af det vundne beløb på 13.680 kr. og udgifter til vidneførsel på 1.900 kr. efter
sagens udfald for landsretten skal udlejer betale sagsomkostninger til lejer, herunder retsafgift
på 10.980 kr. samlet finder landsretten, at lejer skal betale sagsomkostninger til udlejer med
39.600 kr. beløbet omfatter 35.000 kr. til en del af udgifterne til advokatbistand eksklusive
moms, og det resterende beløb udgør summen af ovennævnte poster. lejer har betalt
50.729,44 kr. i sagsomkostninger, og udlejer skal således tilbagebetale 11.129,44 kr.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
appellanten, ejendomsselskabet af 1. maj 2002 a/s, frifindes.
indstævnte, østre gjesingvej 26 i/s, skal tilbagebetale 11.129,44 kr. til ejendomsselskabet af
1. maj 2002 a/s.
beløbet skal betales inden 14 dage.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 mae
                                         udskrift
                                              af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                        ____________
                                         kendelse
afsagt den 3. august 2015.
b-200-15
s aps u/konkurs
(advokat pernille bigaard)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. selskabet er ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen stiftet den 21. februar
2011 af x med en selskabskapital på 80.000 kr., der blev indbetalt kontant til kurs 100. x har
ifølge samme rapport siden den 21. februar 2011 og frem til den 11. august 2014 været regi-
streret som direktør i selskabet. selskabets formål var ”at drive entreprenørvirksomhed og
dermed efter ledelsens skøn beslægtet virksomhed”.
                                                         -2-
erhvervsstyrelsen traf den 3. marts 2014 beslutning om tvangsopløsning af selskabet, og den
11. august 2014 blev advokat pernille bigaard udnævnt som likvidator. på dennes anmod-
ning blev selskabet den … 2014 taget under konkursbehandling, og likvidator blev samtidig
udpeget som kurator i konkursboet.
retten har den 15. april 2015 taget kurators indstilling om at indlede konkurskarantænesag
mod x til følge.
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 13. maj 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er via e-boks forkyndt for x den 27. maj 2015, hvor han samtidig bekræftede at
have modtaget rettens brev af 27. maj 2015 med bilag. x har i et svarskrift modtaget den 11.
juni 2015 svaret på kurators processkrift og har ikke anmodet om mundtlig behandling. sa-
gen er herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
      ”… nærværende sag handler om konkurskarantæne, som begæres pålagt x ("x"), der i sin egenskab af
      direktør for selskabet s aps ("selskabet") har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse.
      … der blev ved selskabets stiftelse eller efterfølgende ikke udpeget en revisor for selskabet…
      erhvervsstyrelsen modtog den 2. maj 2014 anmeldelse om genoptagelse af selskabet. anmeldelsen blev
      afvist, da erhvervsstyrelsen ikke havde modtaget behørig dokumentation for genoptagelsen. erhvervssty-
      relsens brev af 5. maj 2014 til sø- og handelsrettens skifteret fremlægges …
      den 3. september 2014 afholdte advokat bo christensen og advokatfuldmægtig anne louise dalsgaard et
      møde med x og dennes bisidder, p1, på kurators kontor. x oplyste på mødet, at selskabet har drevet en-
      treprenørvirksomhed, og at selskabet i den forbindelse har lejet polsk arbejdskraft til at udføre selskabets
                                                   -3-
opgaver. videre oplyste x, at selskabets varelager blev købt kontant, og at indkøbte bygningsmaterialer
var forbrugt. x oplyste, at der hverken var materielle anlægsaktiver eller likvide midler i behold.
selskabet er registreret som ejer og bruger af en varebil af mærket mærke1, reg.nr. …, stelnr. …, og en
påhængsvogn af mærket mærke2, reg.nr. …, stelnr. … fremlægges r-75-udskrift for selskabet.
på mødet den 3. september 2014 kunne x ikke redegøre for, hvorledes der var forholdt med aktiverne. x
har efterfølgende pr. email oplyst, at han ikke kender til varebilen, og at påhængsvognen blev meldt stjålet
den 20. september 2012… fremlægges x' email af 8. september 2014 til kurator.
varebilen såvel som påhængsvognen blev meldt efterlyst til københavns politi af likvidator den 26. au-
gust 2014… fremlægges likvidators brev af 26. august 2014 til københavns politi.
umiddelbart efter erhvervsstyrelsens tvangsopløsningsbegæring blev to af selskabets køretøjer, herunder
en personbil samt en varebil, afgangsført henholdsvis den 17. marts 2014 og den 19. juni 2014. køretø-
jerne er samme dato registreret med henholdsvis p2 og firma1 c/o p3 som ejer og bruger. … fremlægges
skat's email af 22. august 2014 til likvidator.
x opfordres (1) til at oplyse baggrunden for, at personbilen af mærket mærke3, reg.nr. …, og varebilen af
mærket mærke4, reg.nr. …, blev overdraget og til hvilken købesum, samt fremlægge kopi af overdragel-
sesaftalerne.
bogføring og selskabets økonomi
kurator er ikke blevet sat i besiddelse af selskabets bogføringsmateriale trods anmodning om udlevering
heraf. likvidators brev af 15. august 2014 samt email af 26. august 2014 fremlægges…
x oplyste på mødet den 3. september 2014, at x ikke er i besiddelse af selskabets bogføringsmateriale. x
oplyste, at selskabets bilagsmateriale er blevet sendt til bosnien med henblik på at få forestået bogføringen
derfra.
x opfordres (2) til at sætte kurator i besiddelse af selskabets fulde bogføringsmateriale.
selskabet har aflagt en urevideret årsrapport for perioden den 21. februar 2011 til den 30. juni 2012, der
fremlægges …
kurator har derudover fra x modtaget en forenklet balance for selskabet for perioden 1. juli 2012 til 30.
juni 2013, hvoraf det fremgår, at der er sket salg af et ikke-indregistreret lastbilchassis til kr. 65.000. ba-
lancen for selskabet for perioden 1. juli 2012 til 30. juni 2013 fremlægges …
                                                 -4-
x opfordres (3) til at oplyse, dels til hvem der er sket salg af det ikke-indregistreret lastbilchassis til kr.
65.000, dels hvortil købesummen er overført, samt fremlægge kopi af overdragelsesaftalen.
selskabet har efter det oplyste haft én konto ("driftskontoen") i danske bank a/s. driftskontoen er op-
rettet den 22. februar 2011. … fremlægges kontoudskrifter for driftskontoen.
x har været fuldmagtshaver til driftskontoen, og der har været udstedt et betalingskort til x. danske
bank a/s' email af 12. maj 2015 til kurator fremlægges…
ved gennemgang af kontoudskrifter for driftskontoen har kurator konstateret følgende debiteringer, som
giver anledning til bemærkninger …:
  beløb (dkk)        karakteristik                         modtager                       dato/periode
  1.516.950          kontantudbetalinger                   uidentificerbar                02.07.2012-16.03.2014
  54.177             overførsel til konto nr. …            x                              16.07.2012-27.02.2014
  12.500             overførsel via netbank                uidentificerbar                13.08.2012
  42.600             overførsel til konto nr. …            uidentificerbar                07.01.2013-09.04.2013
  55.086,03          overførsel                            skat                           18.03.2013-10.02.2014
  70.300             "udlandsbetaling"                     p4                             07.06.2013-05.09.2013
  15.000             overførsel til konto nr. …            p5                             09.08.2013
  80.000             "udbetaling aconto" til konto nr.     uidentificerbar                19.08.2013
                     …
  2.344              overførsel                            viasat a/s                     21.09.2012-18.04.2013
  3.747,14           overførsel                            yousee a/s                     06.05.2013-10.02.2014
  1.306              "oister, x"                           x                              02.06.2013-11.08.2013
  635                "betaling internet"                   uidentificerbar                05.07.2013
  105.647            overførsel                            firma2                         23.04.2014
ad kontantudbetalinger
af de kr. 1.516.950 udgør kr. 1.497.200 automatudbetalinger, jf. bilag 15. restbeløbet på kr. 19.750 er
udbetalinger ved kassen. … fremlægges udskrifter fra danske bank a/s, og som … fremlægges danske
bank a/s' email af 12. maj 2015 til kurator. det bemærkes, at der med betalingskortet er foretaget utalli-
ge uidentificerbare hævninger fra driftskontoen (benævnt "korttransaktion" på kontoudskrifterne), som
ikke indgår i opgørelsen ovenfor...
ad overførsler til x
                                                        -5-
      … fremlægges danske bank a/s' email af 12. maj 2015, hvoraf det fremgår, at x er indehaver af modta-
      gerkonto nr. ...
      ad overførsler til p4 og p5
      der henvises til bilag 17, hvoraf det fremgår, at der er overført i alt kr. 70.300 til p4 og kr. 15.000 til p5.
      ad overførsler til skat
      af de kr. 55.086,03 udgør kr. 8.557,19 betaling til centralregisteret for motorkøretøjer den 3. oktober
      2013.
      ad uidentificerbare overførsler
      det fremgår af …, at indehaverne af modtagerkontiene er ukendte for så vidt angår overførslerne på kr.
      12.500, kr. 42.600 og kr. 80.000.
      driftskontoen er i perioden den 8. august 2013 til den 10. december 2013 krediteret med i alt kr.
      1.139.500 med posteringsteksten "p6"...
      x opfordres (4) til at oplyse, hvad de enkelte posteringer, der fremgår af kontoudskrifterne for selskabets
      driftskonto, dækker over, herunder debiteringerne anført i oversigtsskemaet ovenfor samt indbetalingerne
      fra p6.
      kreditorer
      der er anmeldt krav på i alt kr. 80.450,75, hvoraf kr. 79.300,75 udgør § 97-krav, der primært vedrører
      vareleverandører, forsyningsselskaber m.v. … fremlægges anonymiseret udskrift af gældbogen.
      skat har anmeldt et § 97-krav på kr. 37.274,55, der primært udgør uafregnet moms samt afgifter.
      skat's anmeldelse af 18. august 2014 fremlægges …”
sagsøgte har i sit svarskrift blandt andet oplyst, at selskabets bankkonto er anvendt både
privat og til selskabet.
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
                                                    -6-
”… det gøres overordnet gældende, at betingelserne for at pålægge x konkurskarantæne i tre år er op-
fyldt, jf. konkurslovens § 157, jf. § 158, stk. 1.
den tidsmæssige betingelse og personkredsen
til støtte for, at den tidsmæssige betingelse i konkurslovens § 157 er opfyldt, og at x er omfattet af be-
stemmelsens personkreds, gøres det gældende, at x har deltaget i ledelsen af selskabet senere end et år før
fristdagen den 27. august 2014, idet x har været registreret som direktør, siden han indtrådte den 21. fe-
bruar 2011.
de materielle betingelser
det gøres overordnet gældende, at de materielle betingelser for at pålægge x konkurskarantæne i henhold
til konkurslovens § 157 er opfyldt. x har som registreret direktør for selskabet udøvet groft uforsvarlig
forretningsførelse, og x er på denne baggrund uegnet til at varetage ledelsen i en erhvervsvirksomhed.
overtrædelse af bogføringsloven
det gøres gældende, at der er sket overtrædelser af bogføringslovens regler.
til støtte herfor gøres det gældende, at der ikke er foretaget løbende og nøjagtige registreringer af selska-
bets transaktioner, og at der ikke er foretaget en afstemning af beholdningerne, jf. bogføringslovens § 7,
stk. 1 og 3.
videre gøres det gældende, at der ikke foreligger bilagsdokumentation, der indeholder oplysninger til iden-
tifikation af kontrolsporet, jf. bogføringslovens § 9.
det gøres gældende, at der ikke er sket en forsvarlig opbevaring af selskabets regnskabsmateriale i opbeva-
ringsperioden, idet opbevaring ikke er sket på en måde, der muliggør, at regnskabsmaterialet kan fremfin-
des indenfor rimelig tid, jf. bogføringslovens § 10, stk. 1. materialet er ikke gjort tilgængeligt for kurator,
selvom kurator i henhold til konkursloven har ret til at kræve indsigt i materialet.
                                                   -7-
endelig gøres det gældende, at der foreligger en overtrædelse af kravet om geografisk opbevaringssted, jf.
bogføringslovens § 12, idet selskabets regnskabsmateriale - trods manglende dispensation fra reglerne
herom - ifølge det for kurator oplyste er opbevaret i bosnien.
på baggrund af ovenstående gøres det gældende, at der foreligger klare overtrædelser af registrerings- og
dokumentationskravet samt kravet om forsvarlig opbevaring af regnskabsmateriale i bogføringslovens ka-
pitel 4 og 5. x har derved ikke overholdt sine forpligtelser i henhold til selskabslovens § 118, stk. 1.
selskabstømning
det gøres gældende, at selskabet systematisk er blevet tømt for samtlige af selskabets likvide midler på
driftskontoen, dels ved kontantudbetalinger og overførsler til x' private bankkonto, dels ved utallige
uidentificerbare korttransaktioner, der ikke kan henføres til selskabets drift.
videre har selskabet afholdt udgifter, der er selskabet uvedkommende, herunder betalinger til viasat a/s,
yousee a/s m.v.
det gøres gældende, at de foretagne transaktioner ikke er relateret til selskabets drift eller forretnings-
mæssigt begrundede i øvrigt.
på den baggrund har x udøvet særdeles groft uforsvarlig forretningsførelse, og dermed foreligger der en
grov overtrædelse af selskabslovens §§ 117, stk. 2, og 118, stk. 1, 2. led og stk. 2.
moms- og skattepligtige aktiviteter
endelig gøres det gældende, at selskabets momspligtige aktiviteter ikke er korrekt indberettet til skat, og
at der er unddraget det offentlige et ikke ubetydeligt momsbeløb.
til støtte herfor gøres det gældende, at det cashflow, der har været på driftskontoen, ikke modsvares af det
beløb, der er afregnet til skat, samt momsangivelsen, der fremgår af skat's anmeldelse …
x opfordres (5) til at be- eller afkræfte, hvorvidt der er sket korrekte momsindberetninger til skat, samt
fremlægge en momsopgørelse for selskabet, der kan klarlægge momsforholdene.
                                                        -8-
      det gøres videre gældende, at reglerne om indeholdelse og afregning af a-skat og am-bidrag er overtrådt.
      til støtte herfor gøres det gældende, at selskabet - som oplyst af x - har antaget polsk arbejdskraft til at
      udføre selskabets entrepriseopgaver, men at der ikke er sket indeholdelse og afregning af a-skat og am-
      bidrag. derved er det offentlige påført et yderligere tab.
      x opfordres (6) til at be- eller afkræfte, hvorvidt der er sket indeholdelse og afregning af a-skat og am-
      bidrag, samt fremlægge dokumentation herfor.
      det fremgår af motiverne til konkurslovens § 157, jf. ft 2012-13 l 131, s. 12, at konkurskarantæne ty-
      pisk bør pålægges, hvor der er tale om overtrædelser af straffelovgivningen og/eller overtrædelser af speci-
      allovgivningen.
      det gøres gældende, at ovennævnte må anses for overtrædelser af strafsanktioneret lovgivning, jf. straffe-
      lovens § 302, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 2, momslovens § 81, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3, og kildeskattelovens § 74,
      stk. 1, jf. stk. 2. x har derved udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse med pålæg af konkurskarantæne
      til følge.
      betingelserne for at pålægge x konkurskarantæne er således opfyldt.
      endelig gøres det gældende, at der ikke er omstændigheder til stede, der gør, at konkurskarantæne
      skal pålægges i mindre end tre år …”
sagsøgte har i sit svarskrift blandt andet anført:
      ”med henvisning til deres skrivelse af 27. maj 2015 kan jeg kun bede om undskyldning for den mang-
      lende administration af selskabet, og som jeg nu må tage ansvaret for.
      hvad angår selskabets bankkonto er den anvendt privat og selskabet, hvilket jeg nu er klar over ikke er til-
      ladt …”
sø- og handelsretten skal udtale:
retten lægger efter de foreliggende oplysninger som ubestridt til grund, at x har været di-
rektør i selskabet i perioden fra et år før erhvervsstyrelsens beslutning om tvangsopløsning
og frem til, at selskabet blev taget under likvidation, og er dermed omfattet af konkurslovens
                                                -9-
§ 157, stk. 1. retten lægger videre som ubestridt til grund, at der som anført af kurator er sket
overtrædelse af bogføringslovens regler, at selskabets midler er blevet brugt til formål uved-
kommende for selskabet, og at selskabet har undladt korrekte indberetninger og afregning til
skat vedrørende såvel skat som moms. selvom der alene er anmeldt krav i boet for ca.
80.000 kr., findes xs samlede adfærd at kunne betegnes som groft uforsvarlig forretningsfø-
relse, hvorfor det må antages, at han er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirk-
somhed.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten,
at det er rimeligt at pålægge x konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, og regnes fra det tids-
punkt, hvor kendelsen er endelig.
                                       derfor bestemmes:
x pålægges konkurskarantæne i tre år.
x betaler inden 14 dage fra dato til statskassen sagens omkostninger med 12.500 kr.
                                        jeanette melchior
                                              (sign.)
                                           ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                                    sø- og handelsretten, den


text:
v007200p - mcj
                                     udskrift
                                         af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 17. august 2004 blev af retten i sagen
v-72-00
deutsche bank ag
(advokat jens jakob bugge)
  mod
din bank a/s
(advokat johan løje)
afsagt sålydende
                                       d o m:
indledning og påstande
denne sag drejer sig navnlig om, hvorvidt sagsøgte, din bank a/s, har krænket sag-
søger, deutsche bank ag’s, mulige rettigheder til et ord- og figurmærke, hvori be-
tegnelsen bank 24 indgår som en væsentlig bestanddel.
deutsche bank ag, har nedlagt følgende påstande:
    1) din bank a/s pålægges ved forbud at ophøre med enhver erhvervsmæssig
        udnyttelse, herunder markedsføring, af betegnelsen ”bank 24” eller dermed
        forvekslelige betegnelser, herunder som en del af din bank a/s’ navn, i for-
        bindelse med bankvirksomhed og andre finansielle ydelser,
                                         - 2 -
    2) din bank a/s tilpligtes at lade selskabets varemærkeregistrering vr 1999
        01030 (bank 24 – figurmærke) slette af varemærkeregistret,
    3) din bank a/s tilpligtes principalt at overføre til deutsche bank ag, subsidi-
        ært at slette, domænenavneregistreringen www.bank24.dk samt at slette alle
        andre registreringer af betegnelsen,
    4) din bank a/s skal betale 200.000 kr., subsidiært et af retten fastsat mindre
        beløb, med procesrente fra sagens anlæg den 15. juni 2000 som vederlag og
        erstatning for din bank a/s’ uberettigede anvendelse af deutsche bank
        ag’s kendetegn/varemærke.
overfor de af din bank a/s’ selvstændigt nedlagte påstande har deutsche bank ag
påstået frifindelse.
din bank a/s har nedlagt påstand om frifindelse overfor deutsche bank ag’s
påstande.
din bank a/s har nedlagt følgende selvstændige påstande:
    1) varemærkeregistreringen vr 06.146 1995 udslettes af patent- og varemær-
        kestyrelsens register.
    2) deutsche bank ag skal betale til din bank a/s 1.500.000 kr. med proces-
        rente fra den 30. august 2002.
sagens omstændigheder
parterne og deres registrerede varemærker:
deutsche bank ag er tysklands største bank og hører til blandt de største banker i
verden. bankens hovedsæde ligger i tyskland. deutsche bank ag driver bankvirk-
somhed i en række europæiske lande.
                                         - 3 -
den 15. september 1995 fik deutsche bank ag registreret et figurmærke i patentdi-
rektoratet. registreringen skete i klasse 36 (finansiel virksomhed) under reg.nr. vr
06.146 1995. figurmærket ser således ud:
deutsche bank ag’s figurmærke er tillige registreret som et eu-varemærke.
din bank a/s er blandt danmarks 50 største pengeinstitutter. banken blev etableret i
1991. din bank a/s driver pengeinstitutvirksomhed i danmark.
din bank a/s åbnede den 1. januar 1999 en internetbank i danmark. banken organi-
seredes som en filial af din bank a/s.
den 13. april 1999 fik din bank a/s registreret et figurmærke i patentdirektoratet.
registreringen skete bl.a. i klasse 36 (forsikringsvirksomhed, finansiel virksomhed,
valutarisk virksomhed, ejendomsmæglervirksomhed) under reg.nr. vr 1999 01030.
figurmærket er registreret i farverne rød, hvid, grå og beige, men teksten i rød på
henholdsvis hvid og beige baggrund.
din bank a/s’ figurmærke er tillige den 30. marts 2000 registreret som et eu-
varemærke.
din bank a/s blev i februar 2001 solgt til skandia banken.
deutsche bank ag’s brug af varemærket:
                                             - 4 -
i en opgørelse fra deutsche bank ag fremgår det, at banken pr. 18. januar 2001
havde 2.368 kunder bosiddende i danmark.
deutsche bank ag har fremlagt eksempler på korrespondance til kunder bosiddende
i danmark. korrespondancen er afsendt i perioden 1. december 1998 til 6. juli 2001.
i et enkelt tilfælde, et brev af 1. december 1998, er deutsche bank ag’s registrerede
figurmærke anvendt. i de øvrige tilfælde er der foran det registrerede figurmærke
med samme typografi foranstillet et ”deutsche”.
deutsche bank ag er indehaver af internetdomæneadresserne www.bank24.com og
www.bank24.de.
af uddrag af udaterede udskrifter fra hjemmesiderne fremgår det, at både det i dan-
mark registrerede figurmærke og figurmærket med foranstillet ”deutsche” med
samme typografi, er anvendt.
i bankens ”results 1999 – annual report” henvises flere steder til tekstdelen
deutsche bank 24, og i ”geshäftsbericht 1999” anvendes såvel det i danmark regi-
strerede figurmærke med et foranstillet ”deutsche” og tekstdelen ”deutsche bank
24”. tilsvarende fremgår af såvel tyske som engelske brochurer, angiveligt fra perio-
den efter den 1. september 1999.
i en artikel i jyllands-posten den 4. august 2000 under overskriften ”deutsche bank
på kunde-jagt” fremgår bl.a., at deutsche bank 24 fremover vil være repræsenteret i
syv europæiske lande, og at der fremover vil blive drevet detailbankvirksomhed i
tyskland, italien, spanien, frankrig, portugal, belgien og polen.
den 1. oktober 2002 ændrede deutsche bank 24 ag navn til deutsche bank privat
und geschäftskunden ag.
af en erklæring af 24. april 2003 fra bundesverband deutscher banken indhentet til
brug for sagen fremgår blandt andet følgende:
       ”1. is the association of german banks familiar with the trademarks 1) ”bank 24” and b)
       “deutsche bank 24”?
                                          - 5 -
the association of german banks is certainly familiar with the trademarks “bank 24” and
“deutsche bank 24”. these are the brand names of companies which were part of the deutsche
bank ag group and which were affiliated to our association as independent members until
they changed their corporate names. bank 24 ag was established in march 1995 and was a
member of our association until it changed its name to deutsche bank 24 ag. deutsche bank
24 ag was set up on 1 september 1999 and changed its name to deutsche bank privat- und
geschäftskunde ag on 1 october 2002. since then, the bank has been a member of our asso-
ciation under that name.
2. if question 1 is answered in the affirmative please state from where (television, radio, adver-
tisement or other media in germany) the association of german banks is familiar with the
trademarks a) “bank 24” and b) “deutsche bank 24” in germany.
bank 24 ag and deutsche bank 24 ag were the direct bank and retail bank respectively of the
deutsche bank ag group. as far as we can remember, both banks ran broad advertising cam-
paigns in all the media under the names “bank 24” and “deutsche bank 24” shortly before
their respective launch on the dates mentioned in our reply to question 1.
3. if question 1 is answered in the affirmative please state when the association of german
banks for the first time saw or heard the trademarks a) “bank 24” and b) “deutsche
bank 24” in use in germany.
we can no longer say in retrospect exactly when we first became aware of the “bank 24” and
“deutsche bank 24” brands. as far at we can remember, however, the first advertisements ap-
peared around the time as the bank in question were set up.
4. if question 1 is answered in the affirmative please state if the association of german banks
consider the trademarks a) “bank 24” and b) “deutsche bank 24” to be well known in
germany by the relevant groups (other banks, bankers, bank customers etc.).
both bank 24 ag and deutsche bank 24 ag were formerly part of deutsche bank ag,
which is germany’s largest bank. given the broad advertising campaigns mentioned in our re-
ply to question 2, we believe it may be assumed that the trademarks in question are extremely
well known among other banks, bank staff, bank customers and the public in large.
5. if question 1 is answered in the affirmative please state what company/what companies
is/are associated with the trademarks a) “bank 24” and b) “deutsche bank 24” in ger-
many.
“bank 24” is a trademark associated with bank 24 ag, which used to be a (subsequently
merged) subsidiary of deutsche bank ag (see above). “deutsche bank 24” is associated with
“deutsche bank 24 ag”, which was also part of the deutsche bank ag group. both brands
                                               - 6 -
       were, and are, associated not only with the respective affiliated company, but also with
       deutsche bank ag itself.
       6. if deutsche bank ag is associated with the trademarks a) “bank 24” and b) “deutsche
       bank 24” in germany please state if considerable good will is connected to the trade marks
       and deutsche bank ag.
       as far as we are aware, a considerable amount of goodwill is connected both til the “bank 24”
       and “deutsche bank 24” trademarks and to deutsche bank ag, particularly in view of the fact
       that deutsche bank ag is the biggest bank in germany and one of the biggest in the world.”
din bank a/s’ brug af varemærket:
efter at din bank a/s den 1. januar 1999 havde åbnet sin internetbank, begyndte
banken at markedsføre sig under betegnelsen bank24.dk. ved bankens åbning var der
etableret en hjemmeside, hvor det registrerede varemærke fremgår, og som kunder
kunne besøge på internetdomæneadressen www.bank24.dk.
i bladet strømpilen, august 1999, udskrev din bank a/s en konkurrence, hvor det
registrerede figurmærke er anvendt. i sas’ forårskatalog 2000 er indrykket en an-
nonce, hvor din bank a/s anvender sit registrerede figurmærke. tilsvarende annon-
ceindrykninger er foretaget i lokalavisen nordsjælland i marts 2000 og indkøbsfor-
eningens nyt, april 2000.
bank24.dk. var medsponsor i juni 2000 på en konkurrence i bt, hvori der var udlod-
det præmier for 100.000 kr., og hvor man kunne komme med bt og tom kristensen
til le mans. figurmærket er anvendt i annoncen.
bladet penge & privatøkonomi offentliggjorde i juli/august 1999 en sammenlignende
analyse af en række pengeinstitutters ydelser, hvor det anføres, at bank24.dk. place-
rer sig blandt danmarks billigste pengeinstitutter. tilsvarende analyser fremgår af
børsen den 14. januar 2000 og bladet motor i april 2000.
deutsche bank ag’s indsigelse
i skrivelse af 20. oktober 1999 til din bank a/s rejste deutsche bank ag’s advokat
indsigelse overfor din bank a/s’ brug af ”bank 24”, anmodede din bank a/s om at
                                         - 7 -
ophøre med brugen af ”bank 24”, samt oplyste at ville anlægge retssag, evt. begære
fogedforbud, såfremt kravet ikke blev imødekommet.
din bank a/s’ advokat afviste i skrivelse af 3. november 1999 deutsche bank ag’s
krav om ophør af brugen.
forklaringer
henrik vad har forklaret, at han er direktør for din bank a/s, og at han har været
ansat i banken siden 1991. din bank a/s blev oprindeligt oprettet med henblik på at
servicere pensionskassen kommunernes pensionsforsikring a/s’ medlemmer.
i begyndelsen af 1998 besluttede din bank a/s sig for at søge at udvide sin kunde-
kreds og aktivitet og etablere sig som en ren internetbank under navnet bank24.dk.
internetbanken skulle fungere som en ”filial”, men under samme juridiske enhed som
din bank a/s.
navnet bank24.dk blev valgt efter en afholdt konkurrence blandt de ansatte i banken.
navnet blev valgt, fordi banken som internetbank skulle have åbent 24 timer i døg-
net. han havde ikke kendskab til andre banker, som anvendte bank 24. han kender
naturligvis deutsche bank ag, men var ikke bekendt med anvendelsen af betegnel-
sen bank 24 i tyskland.
din bank a/s forsøgte at få registret bank24.dk som ordmærke, men man fik et af-
slag, da ordmærket ikke havde det fornødne særpræg. figurmærket blev valgt efter
nøje overvejelser, og der blev foretaget undersøgelser af, om der skulle være kollisi-
on med andre mærker. de fik at vide, at der ikke var nogen risiko i forhold til andre
mærker. din bank a/s undersøgte ikke, om www.bank24.com var optaget, da de
ikke var interesseret i denne internetadresse.
internetbanken blev åbnet den 1. januar 1999. i forbindelse med åbningen blev der
udsendt en pressemeddelelse. forud for åbningen blev der foretaget en række forun-
dersøgelser. der blev produceret en hel ny hjemmeside, og de havde omkostninger
hertil for teknik og design på mere end 172.000 kr. det er imidlertid vanskeligt at
udskille udgifterne, da der blev ført fælles regnskab med din bank a/s. der blev
                                         - 8 -
trykt nye råkort med logoet bank24.dk, kuverter, visitkort mv. der blev indkøbt rå-
kort til mellem 5.000 til 10.000 kunder, og der var udgifter til råkort, kuverter, visit-
kort mv. for i hvert fald 71.000 kr. der blev foretaget annoncering for ca. 1,5 mio. kr.
annonceringen foregik ved spot-annoncer, streamers, bannerannoncer mv. der blev
annonceret i de medier, som reklamebureauet anbefalede dem at annoncere i. der
blev ikke produceret brochurer mv. han kan ikke huske, hvornår de sponserede tom
kristensen, men omkostninger hertil var på 50.000 kr. med tillæg af udgifterne til de
præmier, som blev udloddet gennem bt.
i oktober 1999 fik de en henvendelse fra deutsche bank ag om brugen af mærket.
de bad deres advokat om at svare på henvendelsen. de fortsatte med at anvende
mærket. han har aldrig set deutsche bank ag i det danske marked, og de har aldrig
fået henvendelse fra kunder mv. om forveksling på grund af navnene.
internetbanken havde pæn succes. det besluttedes i begyndelsen af sommeren 2000
for at lægge din bank a/s og bank24.dk under brandet bank24.dk og lancere sig
som en ren internetbank. det var hensigten, at der over en periode på 3 år skulle an-
vendes et beløb på ca. 60 mio. kr. på markedsføring mv. der blev brugt flere forskel-
lige mindre reklamebureauer til den påtænkte kampagne.
da denne retssag blev anlagt, drøftedes sagen på et bestyrelsesmøde. der var enighed
om, at de ikke ville iværksætte en dyr kampagne uden vished for, at de havde de for-
nødne immaterielle rettigheder. det var meget vigtigt, at banken kunne opretholde
troværdigheden. branding er specielt vigtigt for en internetbank. der er ikke stor
kundeloyalitet i bankverdenen. det besluttedes derfor at skifte navn, hvorefter din
bank a/s skulle anvendes som navn for hele virksomheden. den eneste årsag til, at
de ændrede navnet til din bank a/s, var, at de ville fremstå som en troværdig bank
og ikke skabe unødig polemik omkring navnet på banken.
i februar 2001 blev din bank a/s købt af skandia banken. beslutningen om navne-
ændringen havde ikke nogen sammenhæng med skandia bankens køb.
internetmediet er et ganske velegnet medie til grænseoverskridende bankvirksomhed,
men bank24.dk havde ikke udenlandske kunder. det var ikke muligt at oprette sig
                                           - 9 -
som kunde i banken, hvis man ikke havde bopæl i danmark, og alt informationsma-
teriale var på dansk.
din bank a/s er ikke i besiddelse af omsætningstal for bank24.dk, idet der ikke blev
ført selvstændigt regnskab. regnskabet blev ført i din bank a/s.
flemming voetmann har forklaret, at han er kommunikationsrådgiver i rostra
kommunikation, som beskæftiger sig med analyser, public relation og rådgivning i
forhold til reklamebureauer. han har arbejdet i branchen siden 1996/1997.
han har arbejdet for din bank a/s fra 2. halvår 2000 med henblik på lancering af
internetbanken for en større kreds af kunder. det var hensigten, at der skulle iværk-
sættes en større markedsføringskampagne. før han blev inddraget i kampagnen, hav-
de din bank a/s med høj gentagelsesfrekvens lavet spot-annoncer i diverse danske
aviser, hjemmeside, logoer mv. han blev inddraget i arbejdet efter, at din bank a/s
var stævnet.
branding er meget væsentligt i bankbranchen, da kunderne er svære at ”flytte”. tro-
værdigheden er væsentlig, specielt for en internetbank, idet kunderne kan have en
tilbøjelighed til at føle sig lidt utrygge ved, at man ikke har en filial, hvor man kan
henvende sig personligt.
et beløb på 1.812.000 kr. er et meget lavt beløb for annoncering, markedsføring mv.
for forberedelsen af en kampagne af den karakter, som var iværksat, før han kom ind
i sagen. 172.920 kr. for udvikling af hjemmesiden bank24.dk er et rimeligt beløb og
langtfra usædvanligt. sponsoreringsomkostninger vedrørende tom kristensen på
50.000 kr. lyder som et lavt beløb. han har ikke nogen erfaring med udgifter til rå-
kort mv.
på baggrund af drøftelser med din bank a/s forberedte han et nyt kampagneoplæg,
og der blev vist afsat 50 mio. kr., som skulle anvendes over en 3-årig periode. den
væsentligste del af kampagnebeløbet skulle anvendes i det første år af kampagnen.
på et tidspunkt fik han af henrik vad oplyst, at bestyrelsen i din bank a/s havde
besluttet sig for ændre bankens navn, og at det var retssagen, som var grunden hertil.
det var ret sent i forløbet, at man besluttede sig for at ændre navnet. de valgte efter
                                       - 10 -
drøftelser navnet din bank a/s, fordi det trods alt var det bedste alternativ til
bank24.dk.
der blev afholdt et pressemøde den 22. januar 2001, hvor kampagnen blev lanceret.
han hørte først om skandia bankens køb af din bank a/s efter pressemødet.
procedure
deutsche bank ag har gjort gældende, at man i 1995 fik registreret det omhandlede
figurmærke. deutsche bank ag er først i tid, og nyder dermed beskyttelse i en peri-
ode på 10 år. deutsche bank ag’s figurmærke er egnet til adskillelse og har det for-
nødne særpræg. der stilles i øvrigt ikke store krav til et figurmærkes særpræg. fi-
gurmærkerne er registreret for samme tjenesteydelser.
ved bedømmelsen af figurmærkernes forvekslelighed må der foretages en samlet
vurdering, hvor bl.a. orddelen må indgå, og figurmærkerne må efter en helhedsvurde-
ring anses for at være forvekslelige. dette fremgår også af synsbilledet, hvor den
anvendte cirkelform går igen i begge mærker, og hvor der kun er en ubetydelig for-
skel i den figurmæssige udformning. forbrugeren vil hæfte sig ved ordene og ikke
farven på mærkerne, idet mærket normalt ses i sort/hvid, og forbrugerne vil under
alle omstændigheder ikke hæfte sig ved mindre forskelle. afgørelsen fra ohim i
sagen mellem deutsche bank aktiengesellschaft og din bank a/s (r 1011/2001-1)
om de tilsvarende figurmærker er forkert, og afgørelsen tager ikke stilling til, om
ordmærket bank 24 er indarbejdet og nyder beskyttelse i danmark.
ordmærket bank 24 har oprindeligt særpræg, og din bank a/s’ anvendelse af ord-
delen bank 24 er i strid deutsche bank ag’s rettigheder til anvendelsen af orddelen
bank 24. ordmærket har i hvert fald opnået særpræg ved indarbejdelse. deutsche
bank ag har gennem en årrække anvendt ordmærket for sine tjenesteydelser. erklæ-
ringen fra den tyske bankforening, de mere end 20 fremlagte breve til kunder i dan-
mark, brugen på den tyske hjemmeside og adressen .com dokumenterer særpræg
gennem indarbejdelse. der stilles efter retspraksis lave krav til særpræg gennem ind-
arbejdelse, og en indarbejdelse i usa og europa er f.eks. tilstrækkelig, jf. u
1975.131 h og u 1989.322 s.
                                          - 11 -
orddelen bank 24 i deutsche bank ag’s og din bank a/s’ mærker er identiske, og
der foreligger således forvekslelighed mellem ordmærkerne, hvorfor deutsche bank
ag kan forbyde din bank a/s at gøre brug heraf.
deutsche bank ag har opfyldt sin brugspligt efter varemærkelovens § 25, og det
fremgår af retspraksis, at der ikke stilles krav om omfattende brug, før brugspligten
er opfyldt, jf. f.eks. u 2002.1583 s. den kommercielle brug i korrespondancen er
principielt nok til at statuere reel brug. det har i den forbindelse ingen betydning, at
mærket i visse tilfælde er anvendt med et foranstillet deutsche, jf. u 2000.1123 h og
u 2001.166 s. der kan derfor ikke ske udslettelse af deutsche bank ag’s figurmær-
ke.
hvis retten måtte finde, at din bank a/s’ registrering ikke umiddelbart er i strid med
deutsche bank ag’s registrering, gøres det gældende, at din bank a/s’ registrering
i hvert fald er sket i strid med varemærkelovens § 15, stk. 3, nr. 3, eller princippet i
samme bestemmelse. det må efter erklæringen fra den tyske bankforening lægges til
grund, at varemærket er taget i brug i tyskland, og din bank a/s må antages at have
været bekendt med de omfattende kampagner, som deutsche bank ag har gennem-
ført i tyskland. din bank a/s opererer i samme branche og må have vidst eller i
hvert fald burde have vidst, at mærket blev anvendt i tyskland. deutsche bank ag
har ret til at drive grænseoverskridende bankvirksomhed.
med hensyn til spørgsmålet om anvendelsen af markedsføringsloven og din bank
a/s’ anbringende om, at markedsføringsloven ikke finder anvendelse, allerede fordi
deutsche bank ikke er rette sagsøger i denne sammenhæng, idet rette sagsøger er
deutsche bank 24 ag, er der tale om et nyt anbringende, som først er fremsat under
proceduren. anbringendet bør derfor ikke tillades fremsat.
markedsføringsloven finder anvendelse, da deutsche bank ag har foretaget mar-
kedsføringsmæssige tiltag i danmark, jf. f.eks. u 1999.1762 ø. de markedsførings-
mæssige tiltag fremgår af korrespondancen til kunderne og erklæringen fra den tyske
bankforening. det har i den forbindelse ikke nogen betydning, at tiltagene er sket på
tysk. din bank a/s’ brug af varemærket har været i strid med markedsføringslovens
§ 5, og der skal i den forbindelse foretages en vurdering svarende til vurderingen
efter varemærkelovens § 4, idet markedsføringslovens § 5 dog giver en lidt bredere
                                         - 12 -
beskyttelse. din bank a/s’ brug af varemærket er tillige en overtrædelse af markeds-
føringslovens § 1, og brugen må nærmest betragtes som snyltning i forhold til
deutsche bank ag’s varemærke.
som følge af din bank a/s’ uretmæssige brug af såvel ordmærket som figurmærket
har deutsche bank ag krav på erstatning og vederlag efter varemærkeloven og mar-
kedsføringsloven. din bank a/s har ikke villet oplyse om sin omsætning, men da der
må have været tale om en betydelig millionomsætning, skal erstatning og vederlag
fastsættes skønsmæssigt til mindst 200.000 kr.
din bank a/s har ikke noget grundlag for at kræve en erstatning fra deutsche bank
ag, da deutsche bank ag ikke har optrådt ansvarspådragende i relation til dette
sagsanlæg. deutsche bank ag har ikke optrådt chikanøst, og det forhold, at sagen
muligt tabes, udgør ikke noget ansvarsgrundlag. det fremgår af retspraksis, at alene i
tilfælde, hvor det kan fastslås, at en part urigtigt og mod bedre vidende har givet op-
lysninger om en modstridende varemærkeret, muligt påfører sig et erstatningsansvar.
sådanne omstændigheder foreligger ikke. deutsche bank ag har ikke forsøgt at true
din bank a/s. det opgjorte tab er i øvrigt udokumenteret. din bank a/s er opfor-
dret til nærmere at dokumentere sit tab, hvilket ikke er sket. der er i øvrigt intet, der
indikerer, at en mulig foretagen investering er tabt. din bank a/s har efter eget valg
truffet beslutning om ikke at anvende bank24.dk. skandia banken købte i øvrigt din
bank a/s kort efter sagsanlægget og har på den baggrund under alle omstændigheder
ikke lidt noget tab.
din bank a/s har gjort gældende, at deutsche bank ag ikke har eneret til kende-
tegnet bank 24 i danmark i varemærkeretlig sammenhæng, da kendetegnet fuld-
stændigt mangler særpræg.
bank 24 består af en generisk betegnelse sammensat med tallet 24, som generelt for-
bindes med døgnets 24 timer og derved refererer til åbningstiden. tallet og de sam-
menfaldende dele mangler særpræg, hvorved hele mærket mangler særpræg. det
fremgår udtrykkeligt af rådsforordning nr. 40/94 af 20. december 1993 om ef-
varemærker, art. 7 (1) c, at det er udelukket at få registreret navne, der udelukkende
består af artsbeskrivelser og tal, og det må antages, at der gælder en tilsvarende rets-
tilstand i danmark. dette synspunkt er da også i overensstemmelse med afgørelsen
                                       - 13 -
fra ohim i sagen mellem deutsche bank aktiengesellschaft og din bank a/s (r
1011/2001-1). dette underbygges tillige af, at din bank a/s ikke kunne få registreret
ordmærket.
deutsche bank ag har ikke dokumenteret en omfattende indarbejdelse af ordmær-
ket, som må fordres for at der kan opnås beskyttelse. den brug af bank 24, som er
dokumenteret, er sket i sammenhæng med betegnelsen deutsche, som er den kendte
del af betegnelsen. den egentlige brug af kendetegnet indskrænker sig til et brev af 1.
december 1998, og dette er ikke indarbejdelse i varemærkelovens forstand. udskrif-
terne fra hjemmesiden er ikke dokumentation for indarbejdelse i danmark, og ud-
skrifterne er i øvrigt udaterede. hjemmesiderne indeholder overhovedet ikke nogen
referencer til danmark. en adgang til en udenlandsk hjemmeside er ikke nok til at
statuere indarbejdelse i danmark.
de breve, som deutsche bank ag har fremlagt som dokumentation for indarbejdel-
se, er breve til bestående kunder, og der ligger ikke nogen markedsføring heri.
deutsche bank ag har ikke dokumenteret sin tilstedeværelse i danmark, selv om
deutsche bank ag er opfordret hertil. erklæringen fra den tyske bankforening hen-
viser alene til deutsche bank 24, og den understøtter ikke, at der er sket indarbejdel-
se i danmark.
din bank a/s’ brug af ordmærket udgør ikke en krænkelse af deutsche bank ag’s
varemærke, og deutsche bank ag har ikke nogen eneret til at anvende betegnelsen
bank 24.
de figurlige elementer, som findes i såvel deutsche bank ag som din bank a/s’
mærker er ikke forvekslelige, hvorfor de to figurmærker heller ikke af den grund kan
anses for forvekslelige. dette synspunkt er i overensstemmelse med afgørelsen fra
ohim i sagen mellem deutsche bank aktiengesellschaft og din bank a/s (r
1011/2001-1).
udtalelsen fra den tyske bankforening kan ikke tillægges nogen vægt, da den er helt
generelt formuleret om brugen i tyskland, og da den ikke relaterer sig til danmark.
                                          - 14 -
varemærkelovens § 15, stk. 3, nr. 3, er alene en registreringshindring og ikke en ret,
som hjemler grundlag for at statuere en krænkelse. det kan ikke tillægges betydning,
hvorvidt deutsche bank ag’s varemærker måtte være velkendte i tyskland. be-
stemmelsen kræver kendskab til den udenlandske registrering, og at mærket stadig
anvendes dér. bevisbyrden herfor er ikke løftet, hvorfor der ikke kan ske udslettelse.
der er ikke noget grundlag for at overføre internetadressen, da deutsche bank ikke
har nogen eneret. din bank a/s har ikke på illoyal vis søgt at tilegne sig domæne-
navnet.
da der ikke er sket nogen krænkelse, har deutsche bank ag heller ikke krav på er-
statning eller vederlag. der er i øvrigt ikke lidt noget tab.
markedsføringsloven finder ikke anvendelse, allerede fordi deutsche bank ag ikke
er rette sagsøger i denne sammenhæng, idet rette sagsøger er deutsche bank 24 ag.
der er ikke tale om noget nyt anbringende, idet det fremgår af påstandsdokumentet,
at deutsche bank ag ikke har godtgjort brug i danmark. i øvrigt finder markedsfø-
ringsloven ikke anvendelse, fordi der ikke er foretaget markedsføringstiltag, der ret-
ter sig mod danmark. der foreligger i øvrigt ikke nogen overtrædelse af hverken
markedsføringslovens § 1 eller § 5. brugen af mærket er ophørt, hvorfor markedsfø-
ringsloven heller ikke af denne grund kan finde anvendelse.
deutsche bank ag har ikke dokumenteret brug i varemærkelovens § 25’s forstand,
hvorfor der skal ske udslettelse i medfør af varemærkelovens § 28. det forhold, at
mærket er brugt i sammenhæng med et foranstillet deutsche, er ikke nok til at statue-
re brug, og der er, som sagen foreligger oplyst, reelt kun dokumenteret ét enkelt til-
fælde af brug af figurmærket i danmark. der er ikke solgt ydelser i danmark, og
markedsføringen på hjemmesiden retter sig ikke mod det danske marked.
deutsche bank ag har handlet culpøst ved at påstå, at din bank a/s krænkede
deutsche bank ag’s varemærkerettigheder, og det må have stået deutsche bank ag
klart, at dette ville kunne medføre, at din bank a/s ville lide et økonomisk tab.
søgsmålet er chikanøst. din bank a/s måtte stoppe sin kampagne som følge af
deutsche bank ag’s søgsmål, idet banken kunne lide ubodelig skade, såfremt der
opstod usikkerhed omkring varemærkerettighederne. det er en skærpende omstæn-
                                         - 15 -
dighed, at deutsche bank ag i 1998 henvendte sig med trussel om en fogedsag. din
bank a/s har lidt et tab som følge af deutsche bank ag adfærd, og tabet må opgø-
res til de investeringer, som din bank a/s har gjort i varemærket. din bank a/s’
opgørelser herom må lægges til grund. det kan ikke tillægges betydning, at skandia
banken opkøbte din bank a/s.
rettens begrundelse og resultat
betegnelsen bank 24 er et svagt ordmærke, der henviser til, at der ydes virksomhed
med bankydelser 24 timer i døgnet. ordmærket er sammensat af et almindeligt ord
og et tal uden selvstændigt særpræg, og sammensætningen, der som ovenfor anført er
af beskrivende art, findes heller ikke at have særpræg.
deutsche bank ag har i ganske begrænset omfang anvendt betegnelsen bank 24 i
korrespondance til kunder bosiddende i danmark. bortset fra et enkelt tilfælde er
bank 24 anvendt i kombination med deutsche. den markedsføringsmæssige anven-
delse af betegnelsen bank 24 på internettet og i brochurer mv. findes efter bevisfø-
relsen i al væsentlighed ikke at være rettet mod det danske marked.
retten finder på den baggrund ikke, at deutsche bank ag’s anvendelse af betegnel-
sen bank 24 i danmark har været af en sådan karakter og omfang, at bank 24 som
ordmærke gennem indarbejdelse har fået det fornødne særpræg.
det fremherskende element i deutsche bank ag’s figurmærke er bank 24, hvor
talangivelse ”24” over og under er omkranset af en halvbue.
i din bank a/s’ figurmærke er talangivelsen ”24” omkranset af en cirkel, der skal
illustrere en urskive, og efter talangivelsen ”24” er tilføjet ”.dk”. ordene i figurmær-
ket er både over og under omkranset af vandrette streger.
selv om figurmærkerne har visse ligheder, finder retten efter en samlet afvejning af
de enkelte mærkeelementer ikke, at de figurlige udformninger frembyder tilstrække-
lige ligheder til, at figurmærkerne må betegnes som forvekslelige.
                                           - 16 -
en eventuel anvendelse af bestemmelsen i varemærkelovens § 15, stk. 3, nr. 3, der
vedrører registreringshindringer, vil forudsætte, at figurmærkerne er identiske eller
kun adskiller sig uvæsentligt fra hinanden. allerede fordi denne betingelse ikke er
opfyldt, finder retten ikke, at § 15, stk. 3, nr. 3, kan finde anvendelse.
retten finder heller ikke, at der er grundlag for at antage, at ledelsen i din bank a/s
har haft noget nærmere kendskab til deutsche bank ag’s anvendelse af bank 24 i
tyskland.
der er derfor ikke grundlag for at forbyde din bank a/s at anvende betegnelsen
”bank 24” eller dermed forvekslelige betegnelser, ligesom der ikke er grundlag for at
din bank a/s skal slette sin varemærkeregistrering.
da retten ikke finder, at der foreligger nogen krænkelse af deutsche bank ag’s ret-
tigheder, er der heller ikke grundlag for, at din bank a/s skal overføre, eller subsi-
diært slette, domænenavneregistreringen www.bank24.dk.
da ordmærket ikke har det fornødne særpræg, og da figurmærkerne ikke er forveks-
lelige, finder retten, at der ikke er grundlag for at antage, at din bank a/s på illoyal
vis har søgt at udnytte rettigheder, der tilhører deutsche bank ag.
retten finder derfor ikke, at din bank a/s har handlet i strid med markedsføringslo-
vens §§ 1 og 5.
efter det ovenfor anførte er der ikke grundlag for at tilkende deutsche bank ag ve-
derlag eller erstatning efter varemærkeloven eller erstatning efter markedsføringslo-
ven.
din bank a/s frifindes derfor i det hele for de påstande, som deutsche bank ag har
nedlagt.
det følger af varemærkelovens § 25, stk. 1, at en varemærkeregistrering kan ophæ-
ves, hvis indehaveren af et registreret varemærke ikke inden 5 år fra registreringspro-
cedurens afslutning har gjort reel brug af varemærket her i landet for de varer og tje-
                                         - 17 -
nesteydelser, for hvilke det er registreret, eller at brugen har været ophørt uden af-
brydelser i 5 år.
efter bestemmelsens ordlyd og formålet med bestemmelsen, kan der ikke stilles krav
om, at den brug, der er gjort af varemærket, skal have et betydeligt omfang. som
brug efter § 25, stk. 1, betragtes også brug af varemærket i en form, der ikke væsent-
ligt afviger fra den form, hvori det er registreret, jf. varemærkelovens § 25, stk. 2, nr.
1.
det registrerede varemærke har i et enkelt tilfælde været anvendt overfor en kunde i
danmark og har herudover i en række tilfælde været anvendt overfor kunder i dan-
mark i sammenhæng med et foranstillet ”deutsche”.
selv om deutsche bank i sig selv er et særdeles velkendt varemærke, finder retten, at
brugen af figurmærket overfor bankens kundegruppe i danmark i sammenhæng med
”deutsche” efter omstændigheder udgør en reel brug af varemærket.
når der henses hertil, er der ikke grundlag for udslettelse af deutsche bank ag’s
varemærkeregistring vr 06.146 1995.
retten finder ikke, at deutsche bank ag ved henvendelser til din bank a/s om an-
vendelsen af varemærket og ved anlæggelsen af retssagen herom har handlet chika-
nøst, eller at deutsche bank ag i øvrigt har handlet ansvarspådragende. allerede af
den grund er der ikke noget grundlag for at tilkende din bank a/s en erstatning.
deutsche bank ag frifindes derfor for de af din bank a/s selvstændigt nedlagte
påstande.
                                   thi kendes for ret
din bank a/s frifindes.
deutsche bank ag frifindes for de af din bank a/s selvstændigt nedlagte påstande.
hver part bærer egne omkostninger.
                                   - 18 -
                             mette christensen
jørn kristian jensen                                  per skovsted
                                   (sign.)
                                ___ ___ ___
                     udskriftens rigtighed bekræftes
                     p.j.v. sø- og handelsretten, den


text:
                             højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 4. december 2012
sag 37/2011
(2. afdeling)
rederiet for sea endeavour i
c/o saga shipping & trading corporation limited
(advokat jes anker mikkelsen)
mod
assens havn
(advokat henrik hesselberg frandsen)
i tidligere instanser er afsagt deldom af retten i nykøbing falster den 17. december 2009 og
af østre landsrets 21. afdeling den 18. november 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, jens peter
christensen, henrik waaben og lars hjortnæs.
påstande
parterne har gentaget deres påstande for landsretten.
appellanten, rederiet for sea endeavour i c/o saga shipping & trading limited, har således
påstået stadfæstelse af landsrettens dom vedrørende påstand 1 og stadfæstelse af byrettens
dom vedrørende påstand 2 og 3.
indstævnte, assens havn, har gentaget påstand 1 og har påstået stadfæstelse af landsrettens
dom vedrørende påstand 2 og 3.
anbringender
rederiet for sea endeavour i c/o saga shipping & trading corporation limited har supple-
rende anført, at arresten er ulovlig, idet assens havn arresterede sea endeavour i på bag-
                                                 - 2 -
grund af en fordring, som assens havn fejlagtigt mente at have mod saga shipping som an-
svarlig reder. da assens havn imidlertid ikke kan gøre sit eventuelle erstatningskrav gæl-
dende mod saga shipping og ikke har gjort kravet gældende mod skåne entreprenad service
ab (ses), har arresten ikke været foretaget for den fordring, som er sikret ved søpant.
søpant – som alene er en sikkerhed – er ikke i sig selv et søretskrav, der kan danne grundlag
for arrest, og allerede derfor giver sølovens § 73 ikke assens havn hjemmel til at anlægge sag
mod saga shipping. sølovens § 73 drejer sig om tilfælde, hvor et krav, der er sikret ved sø-
pant, allerede er fastslået, således at der er et tvangsfuldbyrdelsesgrundlag. kun i sådanne
tilfælde giver § 73 hjemmel til at anlægge sag mod skibets ejer om fyldestgørelse i pantet,
selv om ejeren ikke er skyldner. under alle omstændigheder dispenserer bestemmelsen i sølo-
vens § 73 ikke fra kravet i retsplejelovens § 634 om, at der inden for en uge skal anlægges
justifikationssag om den fordring, der er gjort arrest for, og denne fordring skal naturligvis
bestå. denne betingelse er ikke opfyldt her, fordi saga shipping som nævnt ikke hæfter for
assens havns eventuelle erstatningskrav.
saga shipping har for højesteret ikke gjort gældende, at assens havns erstatningskrav kan
baseres på en aftale, således at søpanteret i sea endeavour i af denne grund er afskåret, jf.
sølovens § 51, stk. 1, nr. 4.
assens havn har supplerende anført, at erstatningskravet for skader forvoldt af sea endea-
vour i er et søretskrav, jf. sølovens § 91, stk.1, nr. 1, og kravet er sikret ved søpant, jf. sølo-
vens § 51, stk. 1, nr. 4. der er søpant for kravet, selv hvis ses anses for rederansvarlig. der
kan i denne situation også foretages arrest for kravet, idet der på grund af søpanteretten vil
kunne foretages udlæg for kravet, jf. sølovens § 93, stk. 4.
assens havns erstatningskrav er i stævningen i justifikationssagen rettet mod den, der måtte
være den ansvarlige reder. selv om erstatningskravet anses for at være rettet mod saga ship-
ping, er dette dog i givet fald også en korrekt fremgangsmåde, idet søgsmål til fyldestgørelse
af søpanteret i skib kan anlægges mod pantets ejer, jf. sølovens § 73, stk. 1.
da arresten således er lovlig, er søpanteretten ikke forældet, jf. sølovens § 55, stk. 2. der er
derfor ikke grundlag for at ophæve arresten.
                                                - 3 -
retsgrundlag
sølovens § 51, stk. 1, nr. 4, og stk. 2, § 55, § 73, stk. 1, § 76, stk. 1, § 91, nr. 1, § 92, stk. 1, §
93, stk. 1, 2 og 4, § 96 og § 151, stk. 1, lyder således:
      ”§ 51. følgende fordringer er sikret ved søpanteret i skibet:
      …
      4) erstatning for skade på ejendom opstået i direkte forbindelse med skibets drift, så-
      fremt kravet ikke kan grundes på aftale.
      …
      stk. 2. søpanteret opstår, hvad enten kravet er rettet mod skibets reder, ejer, bruger, be-
      fragter eller disponent.”
      ”§ 55. søpanteret i skib forældes 1 år efter kravets opståen.
      stk. 2. forældelsesfristen afbrydes ved arrest eller udlæg i skibet inden fristens udløb,
      såfremt arresten eller udlægget efterfølges af tvangsauktion.
      stk. 3. forældelsesfristen løber ikke, så længe søpanthaveren er retsligt forhindret i at
      gøre arrest eller udlæg i skibet, men kan i øvrigt ikke suspenderes eller afbrydes.”
      ”§ 73. søgsmål til fyldestgørelse af søpanteret i skib kan anlægges mod pantets ejer el-
      ler mod skibsføreren.”
      ”§ 76. bliver et skib solgt her i landet ved tvangsauktion, falder søpant, panterettigheder
      og andre rettigheder i skibet bort.”
      ”§ 91. ved søretskrav forstås i denne lov krav, som har en eller flere af følgende årsa-
      ger:
      1) skade på ejendom forårsaget af et skib ved sammenstød eller på anden måde,”.
      ”§ 92. arrest i skib i henhold til denne lov kan kun foretages til sikkerhed for et sørets-
      krav. ved arrest i skib forstås i denne lov tilbageholdelse af et tilstedeværende skib.”
      ”§ 93. arrest i skib kan foretages i det skib, som søretskravet angår. hvis kravet har en
      årsag, der er nævnt i § 91, nr. 1-14, kan arrest også foretages i et andet skib, der ejes af
      den, som ejede det skib, kravet angår, da kravet opstod.
      stk. 2. hæfter skibets ejer ikke for et krav, der angår skibet, og som har en årsag, der er
      nævnt i § 91, nr. 1-14, kan arrest foretages i skibet samt i et andet skib, der tilhører den,
      der hæfter for kravet.
      …
      stk. 4. uanset bestemmelserne i stk. 1 og 2 kan arrest ikke foretages i skib, hvori der
      ikke vil kunne foretages udlæg for kravet.
      …”
      ”§ 96. bestemmelserne om arrest i retsplejeloven finder i øvrigt anvendelse for arrest i
      skib.”
      ”§ 151. rederen hæfter for skade, der er forårsaget ved fejl eller forsømmelse i tjenesten
      af skibsfører, mandskab, lods eller andre, der udfører arbejde i skibets tjeneste.”
                                                - 4 -
retsplejelovens § 628, stk. 3, og § 634, stk. 1, lyder således:
      ”stk. 3. sager om arrest i skib med forbud mod skibets afsejling til sikring af et sørets-
      krav behandles efter reglerne i sølovens kapitel 4.”
      ”§ 634. fordringshaveren skal inden en uge efter arresten anlægge retssag om den for-
      dring, for hvilken arrest er gjort, medmindre skyldneren under eller efter arrestforret-
      ningen frafalder forfølgning. under denne sag skal fordringshaveren endvidere ned-
      lægge særskilt påstand om stadfæstelse af arresten.”
højesterets begrundelse og resultat
det er ubestridt, at skåne entreprenad service ab (ses) sørgede for at tegne forsikringer for
sea endeavour i med ses som den forsikrede. herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført
af byretten og tiltrådt af landsretten, tiltræder højesteret, at rederansvaret for skader forårsaget
af sea endeavour i, jf. sølovens § 151, påhviler ses og ikke saga shipping & trading cor-
poration limited. højesteret tiltræder derfor, at rederiet for sea endeavour i c/o saga ship-
ping & trading corporation limited er frifundet for påstand 1.
assens havns eventuelle erstatningskrav for skader forårsaget af sea endeavour i er et sø-
retskrav i medfør af sølovens § 91, nr. 1, og der kan derfor foretages arrest efter sølovens
regler til sikkerhed for dette krav, jf. sølovens § 92. erstatningskravet er efter sin art endvi-
dere sikret ved søpant i skibet i medfør af sølovens § 51, stk. 1, nr. 4, jf. stk. 2, og der kan
derfor foretages arrest i skibet, selv om skibets ejer, saga shipping, ikke hæfter for erstat-
ningskravet, jf. sølovens § 93, stk. 1, 2 og 4. som anført af landsretten kunne justifikationssa-
gen herefter anlægges mod skibets ejer, saga shipping, jf. herved sølovens § 73.
herefter og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at arresten i
skibet er lovlig, og at forældelsesfristen for søpanteretten i skibet er afbrudt ved arresten, jf.
sølovens § 55. højesteret tiltræder derfor, at der ikke er grundlag for at ophæve arresten.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom som nedenfor bestemt.
                                       thi kendes for ret:
                                           - 5 -
rederiet for sea endeavour i c/o saga shipping & trading corporation limited frifindes for
assens havns påstand om at skulle anerkende at være ansvarlig som reder for skader forårsa-
get af sea endeavour i.
rederiet for sea endeavour i c/o saga shipping & trading corporation limited skal aner-
kende, at assens havn har søpant i sea endeavour i for sit eventuelle erstatningskrav for ska-
der forårsaget af sea endeavour i.
assens havn frifindes for påstanden om ophævelse af arrest i sea endeavour i.
sagsomkostninger for byret, landsret og højesteret fastsættes ved sagens endelige afgørelse.


text:
                              højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 11. oktober 2011
sag 138/2011
(1. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t
(advokat jytte lindgård, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på frederiksberg den 17. juni 2010 og af østre
landsrets 21. afdeling den 14. marts 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, marianne
højgaard pedersen, henrik waaben og oliver talevski.
påstande
dommen er anket af anklagemyndigheden med påstand om domfældelse for overtrædelse af
færdselslovens § 54, stk. 1, således at tiltalte, t, straffes med en bøde på 4.000 kr., og
frakendes førerretten betinget.
t har påstået stadfæstelse.
anbringender
anklagemyndigheden har med hensyn til påstanden om betinget frakendelse af førerretten
anført, at det i lyset af ts forklaring for byretten og landsretten efter omstændighederne ikke
for højesteret vil blive bestridt, at han inden erhvervelsen af sit danske kørekort i 2006 havde
et somalisk kørekort. han er således ikke omfattet af reglerne om kørselsforbud.
                                                - 2 -
t har heller ikke for højesteret bestridt, at han havde ført bilen på det sted og tidspunkt, der er
nævnt i anklageskriftet, og at der som anført i den supplerende erklæring af 14. maj 2010 fra
retskemisk afdeling i en blodprøve udtaget hos ham den 4. januar 2009 kl. 02.25 fandtes
cathinon med et resultat på 0,047 mg/kg.
supplerende sagsfremstilling
t er ved københavns politis bødeforelæg vedtaget den 25. marts 2011 yderligere straffet med
bøde på 4.000 kr. for overtrædelse af bekendtgørelse om euforiserende stoffer § 27, stk. 1, jf.
§ 2, jf. liste a, nr. 2.
retskemisk afdeling, retsmedicinsk institut, københavns universitet, har den 2. september
2011 besvaret en række spørgsmål fra rigsadvokaten. spørgsmål og svar lyder således:
       ”1. hvordan fastsættes bagatelgrænserne for de euforiserende stoffer, der fremgår af
       bilag 1 til justitsministeriets bekendtgørelse nr. 655/2007 om klassificering af færdsels-
       sikkerhedsfarlige stoffer?
       svar:
       bagatelgrænserne fastlægges på et niveau, der ud fra den foreliggende faglitteratur vur-
       deres at relatere til psykomotorisk påvirkning. for euforiserende stoffer, der også er læ-
       gemidler, anvendes typisk en nedre grænse for det terapeutiske interval som bagatel-
       grænse. det terapeutiske interval er det koncentrationsområde i blodet, der forekommer
       ved normal anvendelse af lægemidlet. det gælder f.eks. for angstdæmpende stoffer, der
       også har en sløvende virkning, og derved kan være trafikfarlige. for illegale euforise-
       rende stoffer, der ikke har medicinsk anvendelse anvendes som bagatelgrænse den ne-
       dre grænse for det koncentrationsområde, der typisk ses i blodet, under en rus. for nye
       illegale stoffer (”designer-drugs”) foreligger der evt. ikke undersøgelser af koncentrati-
       onen i blodet under en rus. i så fald fastlægges en bagatelgrænse svarende til niveauet
       for et kendt stof med lignende virkningsprofil. f.eks. har mange nye designer-drugs en
       amfetamin-lignende virkning, og bagatelgrænsen sættes så til samme niveau som for
       amfetamin.
       2. hvis en blodprøve indeholder et euforiserende middel, som er klassificeret som far-
       ligt for færdselssikkerheden, men som ikke er anført i bilag 1, hvordan afgøres det i gi-
       vet fald, om der er tale om en ubetydelig restmængde, jf. bekendtgørelsens § 3?
       svar:
       analogt til ovenfor vurderes ud fra den foreliggende faglitteratur om niveauet relaterer
       til psykomotorisk påvirkning. hvis dette er tilfældet, anses niveauet at overstige en ube-
       tydelig restmængde, jf. bekendtgørelsens § 3. afgrænsningen til en ubetydelig rest-
       mængde svarer således til en bagatelgrænse.
                                               - 3 -
       3. hvad er baggrunden for, at bilag 1 alene omfatter 54 af de euforiserende stoffer, som
       er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, jf. bekendtgørelsens § 1, og hvorfor
       netop disse stoffer?
       svar:
       retskemisk afdeling fik som opgave på kort tid i forbindelse med vedtagelsen af den
       ny lovgivning i 2007 at fastlægge bagatelgrænser for de hyppigst forekommende eufori-
       serende stoffer. ud fra et skøn blev de pågældende 54 stoffer valgt. i de forløbne år har
       kun få procent af de behandlede sager involveret andre stoffer end de anførte på listen.
       tidligere i år blev det fundet passende at udvide listen, og der er nu en ny på vej, der
       omfatter betydeligt flere stoffer.
       4. hvad er baggrunden for, at cathinon ikke er anført i bilag 1?
       svar:
       cathinon blev vurderet som mindre hyppigt forekommende.
       5. det fremgår af den pågældende straffesag, at retskemisk afdeling i udtalelse af 14.
       maj 2009 betragter fundet af 0,047 mg/kg cathinon i den pågældende sag som en ikke
       ubetydelig restmængde, jf. bekendtgørelsens § 3. hvad er baggrunden for denne vurde-
       ring?
       svar:
       cathinon er et centralstimulerende stof med en vis lighed med amfetamin. det indtages
       som regel ved tygning af khatblade. rusvirkningen er typisk af 4-5 timers varighed.
       koncentrationen i blodet af cathinon er herunder typisk af størrelsesordenen 0,020 –
       0,150 mg/kg. der er rapporteret påvirkning ved bilkørsel hos personer med koncentra-
       tioner af den nævnte størrelsesorden. det vurderes derfor, at 0,047 mg/kg cathinon, som
       målt i aktuelle sag, overstiger en ubetydelig restmængde. ved den kommende udvidelse
       af bagatelgrænselisten er cathinon medtaget med bagatelgrænseniveau 0,020 mg/kg,
       som tillægges 50% til kompensation for analysevariation, altså i alt 0,030 mg/kg.”
retsgrundlaget
færdselslovens § 54, stk. 1, 1. pkt., har følgende ordlyd:
       ”§ 54. et motordrevet køretøj må ikke føres eller forsøges ført af nogen, hvis blod under
       eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende stoffer, som efter regler fastsat af
       justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden…”
i medfør af denne bestemmelse udstedte justitsministeren bekendtgørelse nr. 655 af 19. juni
2007 om klassificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer. bekendtgørelsen trådte i kraft den
1. juli 2007. i bekendtgørelsens §§ 1-3 hedder det:
                                               - 4 -
       ”§ 1. euforiserende midler, der er anført på liste a, b, d og e i bilaget til bekendtgø-
       relse om euforiserende stoffer, klassificeres som farlige for færdselssikkerheden.
       stk. 2. hvis de anførte betegnelser på de lister, som er nævnt i stk. 1, kan omfatte flere
       stereoisomere former af det pågældende euforiserende middel, er hver enkelt af disse
       former at betragte som omfattet af stk. 1.
       § 2. konstatering af, om en blodprøve indeholder et euforiserende middel, der er klassi-
       ficeret som farligt for færdselssikkerheden, skal ske ved måling af, om blodprøven in-
       deholder den aktive komponent, der i bilag 1 er angivet for det pågældende euforise-
       rende middel. en blodprøve anses alene for at indeholde en aktiv komponent, hvis måle-
       resultatet overstiger den bagatelgrænse, der i bilag 1 er angivet for det pågældende eufo-
       riserende middel.
       § 3. hvis en blodprøve indeholder en ubetydelig restmængde af et euforiserende middel,
       som er klassificeret som farligt for færdselssikkerheden, men som ikke er anført i bilag
       1, anses blodprøven ikke for at indeholde det pågældende euforiserende middel.”
i bilag 1 til bekendtgørelsen er der fastsat bagatelgrænser for en række bevidsthedspåvirkende
stoffer. der var ikke i bilaget fastsat nogen bagatelgrænse for cathinon. en sådan bagatel-
grænse er nu fastsat i bilag 1 som ændret ved bekendtgørelse nr. 901 af 12. august 2011 om
ændring af bekendtgørelse om klassificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer, der trådte i
kraft den 1. september 2011. bagatelgrænsen er her fastsat til 0,02 mg/kg.
i bekendtgørelsen om euforiserende stoffer er cathinon medtaget i listen over euforiserende
stoffer omfattet af bekendtgørelsen. cathinon er således opført som nr. 31 i liste b til den da-
gældende bekendtgørelse nr. 749 af 1. juli 2008 og som nr. 37 i liste b til den nugældende
bekendtgørelse nr. 557 af 31. maj 2011.
færdselslovens § 54, stk. 1, fik sin nugældende formulering ved lov nr. 524 af 6. juni 2007
om ændring af færdselsloven (alkoholkoncentration i udåndingsluft, nulgrænse for euforise-
rende stoffer m.v.). ændringsloven trådte i kraft den 1. juli 2007.
ændringsloven er baseret på betænkning nr. 1486/2007 om alkohol i udåndingsluft og en
nulgrænse for euforiserende stoffer m.v. i betænkningen hedder det bl.a. (s. 112 f.) :
       ”…
       6.6.2.4. konklusion
       som det fremgår af afsnit 6.4 og afsnit 6.6.2.2 ovenfor, har en række af de stoffer, som
       er omfattet af forbud i medfør af lov om euforiserende stoffer, en bevidsthedspåvirken-
       de virkning af en sådan art, at indtagelse af stofferne i almindelighed vil medføre bety-
                                                 - 5 -
        delig risiko for, at den pågældende bliver ude af stand til at føre motordrevet køretøj på
        betryggende vis. som det endvidere fremgår af afsnit 6.4.1 ovenfor, viser undersøgelser,
        at føring af motordrevet køretøj under påvirkning af euforiserende stoffer forøger risi-
        koen for færdselsulykker. dette gælder navnlig, hvis de euforiserende stoffer virker i
        sammenhæng med alkohol.
        efter udvalgets opfattelse er der derfor et behov for udvidelse af det strafbare område,
        således at førere af motordrevne køretøjer, der indtager stoffer, som indebærer en gene-
        rel risiko for påvirkning af evnen til at føre motordrevet køretøj på fuldt betryggende
        vis, kan straffes, uanset at det ikke konkret kan påvises, at indtagelsen af stoffet har på-
        virket evnen til at føre køretøj. udvalget har i den forbindelse lagt vægt på, at man –
        som det fremgår af afsnit 6.5 ovenfor – i vore nabolande har bestemmelser, som inde-
        bærer en nulgrænse for indhold af visse stoffer i blodet under kørsel med motordrevet
        køretøj.
        sammenfattende er det udvalgets opfattelse, at der bør indføres en lovregel, hvorefter
        kørsel med en koncentration af visse stoffer i blodet i sig selv vil udgøre et strafbart for-
        hold, og at dette kun kan ske gennem indførelse af en egentlig nulgrænse. de stoffer,
        som omfattes af nulgrænsen, bør efter udvalgets opfattelse være stoffer som i medfør af
        lov om euforiserende stoffer er forbudt, dog undtaget stoffer som er omfattet af liste c i
        bekendtgørelse om euforiserende stoffer.
        udvalget finder imidlertid af bevissikkerhedsmæssige grunde, at det er meget væsent-
        ligt, at der ved de målinger af indholdet af aktive stoffer i blodet, som bruges som bevis
        i sager om overtrædelse af den foreslåede nulgrænse for visse euforiserende stoffer, an-
        vendes bagatelgrænser (såkaldte cut off-værdier), jf. afsnit 6.4.3 ovenfor. anvendelsen
        af bagatelgrænser skal sikre, at den pågældende person, inden blodprøven er taget, gen-
        nem et vist tidsrum har haft bevidsthedspåvirkende stoffer i blodet. endvidere finder ud-
        valget, at måleusikkerheden bør fratrækkes den pågældende måling, inden måleresulta-
        tet vurderes i forhold til bagatelgrænsen. det bemærkes i øvrigt, at en sådan fremgangs-
        måde vil svare til den praksis, der i andre lande følges ved måling af stoffer i blodet.
        …”
i justitsministerens forslag til lov om ændring af færdselsloven (alkoholkoncentration i udån-
dingsluft, nulgrænse for euforiserende stoffer m.v.) hedder det i de almindelige bemærkninger
under afsnit 4.3 bl.a. (lovforslag nr. 180, jf. folketingstidende 2006-2007, tillæg a, s. 6529
f.):
        4.3. justitsministeriets overvejelser
        justitsministeriet kan af de grunde, som er anført af udvalget, tilslutte sig udvalgets
        synspunkter og forslag om en nulgrænse for kørsel med bevidsthedspåvirkende stoffer i
        blodet…”
i de specielle bemærkninger til forslaget til færdselslovens § 54, stk. 1, er der anført bl.a.
(a.st., tillæg a, s. 6544 f.):
                                          - 6 -
”til nr. 3 (færdselslovens § 54)
det foreslås, at der i færdselslovens § 54 indsættes et nyt stk. 1, hvorefter motordrevet
køretøj ikke må føres eller forsøges ført af nogen, hvis blod under eller efter kørslen in-
deholder stoffer, som efter regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige
for færdselssikkerheden.
bestemmelsen indebærer, at der i færdselsloven indføres en nulgrænse for visse stoffer
således, at kørsel eller forsøg på kørsel af en person, som har et eller flere af de omfat-
tede stoffer i blodet, forbydes uden hensyn til, om det kan godtgøres, at stoffet i det
konkrete tilfælde har påvirket den pågældendes evne til at føre køretøjet. der knyttes
således ikke noget føreevnekriterium til bestemmelsen.
det foreslås at bemyndige justitsministeren til administrativt at fastsætte regler om,
hvilke stoffer som omfattes af bestemmelsen. efter forslaget skal justitsministeren såle-
des ved bekendtgørelse kunne klassificere visse stoffer som farlige for færdselssikker-
heden.
efter forslagets ordlyd kan kun bevidsthedspåvirkende stoffer klassificeres som farlige
for færdselssikkerheden. det betyder, at kun såkaldt aktive stoffer vil kunne være om-
fattet af nulgrænsen, mens f.eks. nedbrydningsstoffer, der ikke har nogen bevidstheds-
påvirkende virkning, ikke vil kunne være omfattet af nulgrænsen.
det forudsættes, at der i forbindelse med udstedelse af regler i medfør af den foreslåede
bestemmelse for hvert enkelt af de stoffer, som klassificeres som farlige for færdselssik-
kerheden, fastsættes bagatelgrænser (såkaldte cut off-værdier), som sikrer, at den på-
gældende person, inden blodprøven er taget, gennem et vist tidsrum har haft bevidst-
hedspåvirkende stoffer i blodet, jf. herved pkt. 4.2.2 i de almindelige bemærkninger til
lovforslaget. formålet med bagatelgrænserne er at sikre, at der ikke sker domfældelse
for overtrædelse af nulgrænsen i tilfælde, hvor der er tale om en minimal tilfældigheds-
koncentration af det pågældende stof i blodet.
forslaget indebærer således, at nulgrænsen omfatter aktive stoffer, som har en bevidst-
hedspåvirkende virkning i tilfælde, hvor de kan påvises i blodet i en mængde, der ligger
over den bagatelgrænse, som forudsættes anvendt for det pågældende stof, samt en
eventuel måleusikkerhed. der henvises til pkt. 4.2.2 i de almindelige bemærkninger til
lovforslaget.
det er ved forslaget forudsat, at stoffer, der i medfør af lov om euforiserende stoffer
ikke uden særlig tilladelse må besiddes, som udgangspunkt klassificeres som farlige for
færdselssikkerheden. dette vil efter forslaget kunne ske ved, at det i bekendtgørelse be-
stemmes, at stoffer, der i medfør af § 1, stk. 1, § 2, stk. 1, og § 2 a i lov om euforise-
rende stoffer er blevet helt eller delvis forbudt af indenrigs- og sundhedsministeren,
klassificeres som farlige for færdselssikkerheden. en sådan bestemmelse vil automatisk
omfatte stoffer, der i fremtiden i medfør af de nævnte bestemmelser i lov om euforise-
rende stoffer helt eller delvis forbydes af indenrigs- og sundhedsministeren.
…
det vil med den foreslåede bestemmelse, hvorefter stoffer kun omfattes af nulgrænsen,
hvis de af justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, tillige
være muligt nærmere at præcisere, at visse stoffer skal eller ikke skal omfattes af
                                                 - 7 -
       nulgrænsen. det vil således i overensstemmelse med udvalgets anbefaling, jf. pkt. 4.2.2
       i de almindelige bemærkninger til lovforslaget, kunne bestemmes, at stoffer, som er om-
       fattet af liste c i bilaget til bekendtgørelse om euforiserende stoffer, ikke klassificeres
       som farlige for færdselssikkerheden. udvalgets anbefaling skyldes, at disse stoffer er
       tilladte, når de indgår i såkaldte doserede tilberedninger eller andre tilberedninger, jf. §
       1, stk. 3, nr. 3, i bekendtgørelse om euforiserende stoffer.
       …”
højesterets begrundelse og resultat
det følger af færdselslovens § 54, stk. 1, 1. pkt., at et motordrevet køretøj ikke må føres eller
forsøges ført af nogen, hvis blod under eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende
stoffer, som efter regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssik-
kerheden. justitsministeren har i § 1, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 655 af 19. juni 2007 om klas-
sificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer fastsat, at euforiserende midler, der er anført på
liste a, b, d og e i bilaget til bekendtgørelse om euforiserende stoffer, klassificeres som far-
lige for færdselssikkerheden. efter den dagældende bekendtgørelse om euforiserende stoffer
var cathinon optaget som et euforiserende middel under liste b, nr. 31 (nugældende bekendt-
gørelses liste b, nr. 37). cathinon var således på gerningstidspunktet klassificeret som farligt
for færdselssikkerheden.
efter ordlyden af færdselslovens § 54, stk. 1, er det ikke en betingelse for, at der kan straffes
for overtrædelse af bestemmelsen, at justitsministeren på gerningstidspunktet har fastsat en
bagatelgrænse for den mængde af det bevidsthedspåvirkende stof, der må være i blodet. i for-
arbejderne er det imidlertid forudsat, at justitsministeren – af bevissikkerhedsmæssige grunde
– fastsætter bagatelgrænser for de stoffer, der klassificeres som farlige for færdselssikkerhe-
den. hermed sikres det, at den pågældende person gennem et vist tidsrum har haft det færd-
selssikkerhedsfarlige stof i blodet, og at der ikke sker domfældelse i tilfælde, hvor der alene er
tale om en minimal tilfældighedskoncentration af stoffet i blodet.
efter højesterets opfattelse skal forarbejdernes forudsætning om fastsættelsen af bagatelgræn-
ser ikke forstås således, at der i bekendtgørelsen på forhånd skal være fastsat en præcis ba-
gatelgrænse for et bevidsthedspåvirkende stof, der er klassificeret som farligt for færdselssik-
kerheden, for at der kan straffes for overtrædelse af færdselslovens § 54, stk. 1. højesteret har
herved navnlig lagt vægt på, at formålet med færdselslovens § 54, stk. 1, efter forarbejderne
er at indføre en såkaldt nulgrænse for kørsel med bevidsthedspåvirkende stoffer, som efter
                                                - 8 -
regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige, således at det ikke skal godtgø-
res, om det færdselssikkerhedsfarlige stof har påvirket den pågældendes evne til at føre køre-
tøjet. det er udtrykkeligt anført i forarbejderne, at justitsministeren kan foretage klassifice-
ringen gennem henvisning til liste a, b, d og e, i bilaget til bekendtgørelsen om euforise-
rende stoffer, og at en sådan bestemmelse automatisk vil omfatte de stoffer, der i fremtiden
omfattes af liste a, b, d og e.
forarbejderne må dog forstås således, at der i tilfælde, hvor der endnu ikke er fastsat en præ-
cis bagatelgrænse i bekendtgørelsen, på anden måde skal tages højde for de bevissikkerheds-
mæssige hensyn, som en bagatelgrænse skal varetage. for de bevidsthedspåvirkende stoffer,
der i bekendtgørelsen er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, men som der endnu
ikke er fastsat præcise bagatelgrænser for, er de bevissikkerhedsmæssige hensyn efter opsam-
lingsbestemmelsen i bekendtgørelsens § 3 varetaget ved, at en blodprøve ikke anses for at in-
deholde det pågældende stof, hvis blodprøven kun indeholder ”en ubetydelig restmængde” af
stoffet. selv om udtrykket ”en ubetydelig restmængde” i bekendtgørelsens § 3 ikke er præcist,
kan der på grundlag af en erklæring fra f.eks. retskemisk afdeling i den konkrete sag tages
stilling til, om en blodprøve alene indeholder ”en ubetydelig restmængde” af det pågældende
stof.
på denne baggrund finder højesteret, at der i bekendtgørelsen om klassificering af færdsels-
sikkerhedsfarlige stoffer er taget fornødent hensyn til den forudsætning om bagatelgrænser,
der er kommet til udtryk i forarbejderne.
t er herefter skyldig i overtrædelse af færdselslovens § 54, stk. 1. det bemærkes herved, at
højesteret i overensstemmelse med retskemisk afdelings vurdering finder, at mængden på
0,047 mg/kg cathinon, der blev fundet i ts blod, overstiger ”en ubetydelig restmængde” som
anført i bekendtgørelsens § 3, jf. herved den bagatelgrænse, der nu er fastsat for cathinon i
bilag 1 til bekendtgørelsen.
bøden for overtrædelse af færdselslovens § 54, stk. 1, fastsættes til 4.000 kr., jf. færdselslo-
vens § 117, stk. 1, jf. straffelovens § 89. forvandlingsstraffen er fængsel i 8 dage.
                                               - 9 -
anklagemyndighedens påstand om betinget frakendelse af førerretten tages til følge som ne-
denfor bestemt, jf. færdselslovens § 125, stk. 1, nr. 9.
                                      thi kendes for ret:
t straffes med en bøde på 4.000 kr. forvandlingsstraffen er fængsel i 8 dage.
retten til at føre motordrevet køretøj, hvortil der kræves kørekort, frakendes t. frakendelsen
sker betinget på vilkår, at t i en prøvetid på 3 år fra denne dom ikke fører motordrevet køretøj
under sådanne omstændigheder, at førerretten skal frakendes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten og for højesteret, mens t skal be-
tale sagens omkostninger for byretten.