text:
- cri
                                      udskrift
                                          af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                        dom
afsagt den 30. august 2013
s-24-11                         1) chubb, filial af chubb insurance
                                    company of europe s.a.
                                2) lene bjerre design a/s
                                (for begge advokat jakob rosing
                                v/adv.fm. anne-sofie borella larsen (prøve))
                                mod
                                leman-international system transport a/s
                                (advokat henrik frandsen)
og
s-9-12                          leman-international system transport a/s
                                (advokat henrik frandsen)
                                mod
                                hapaq-lloyd aktiengesellschaft
                                (advokat henrik nissen)
                                                   -2-
sagens baggrund og parternes påstande
hovedsagen (s-24-11) er anlagt den 27. september 2011 og angår et parti varer bestående af
primært service og brugskunst indkøbt i indien, hvoraf en del ved ankomsten til danmark
var beskadiget. tvisten omfatter navnlig ansvar for skadens indtræden og opgørelsen af et
eventuelt erstatningskrav.
adcitationssagen (s-9-12) er anlagt den 21. marts 2012 og angår spørgsmålet, om det adcite-
rede selskab skal friholde det sagsøgte selskab i hovedsagen for eventuelle beløb, selskabet
måtte blive dømt til at betale til sagsøgerne i hovedsagen.
chubb, filial af chubb insurance company of europe s.a., og lene bjerre design a/s (heref-
ter chubb og lene bjerre) har i hovedsagen endeligt nedlagt følgende påstande:
1. sagsøgte tilpligtes at betale 90.894,57 kr. til sagsøger 1 med tillæg af sædvanlig procesrente
   fra den 15. december 2010, og indtil betaling sker.
2. sagsøgte tilpligtes at betale 5.000 kr. til sagsøger 2 med tillæg af sædvanlig procesrente fra
   sagens anlæg, og indtil betaling sker.
beløbet i påstand 2 svarer til selvrisikoen under lene bjerres forsikring hos chubb.
leman-international system transport a/s (herefter leman) har påstået frifindelse over
for påstandene i hovedsagen og har i adcitationssagen nedlagt påstand om, at adciterede
dømmes til at friholde leman for ethvert beløb, inklusive renter og sagsomkostninger, som
leman måtte blive pålagt at betale til chubb og lene bjerre i sag s-24-11 (hovedsagen).
hapag-lloyd aktiengesellschaft (herefter hapag-lloyd) har påstået frifindelse, subsidiært
frifindelse mod betaling af et mindre beløb efter rettens afgørelse.
                                               -3-
oplysningerne i sagen
sagens parter og øvrige aktører
chubb er forsikringsselskab for lene bjerre og har udbetalt erstatning for skaderne i sagen.
lene bjerre, der designer og sælger bolig- og livsstilsprodukter, købte i august 2010 et parti
varer af m/s bhatias silverwares (herefter bhatias), der har adresse i moradabad, indien.
leman var af lene bjerre antaget til at forestå hele transporten fra indien til lene bjerres
virksomhed i danmark, der er beliggende i nibe.
sikkas kwick handling services pvt. ltd. (herefter sikkas) er lemans agent i indien.
leman havde antaget hapag-lloyd til at forestå søtransporten fra mumbai i indien til
danmark (århus). hapag-lloyd leverede endvidere og er ejer af den container, der blev an-
vendt under hele transporten.
hændelsesforløbet
den 19. august 2010 købte lene bjerre et parti varer af bhatias bestående navnlig af service
og brugskunstgenstande, hvoraf nogle var beklædt med sølv og messing, mens andre var af
glas. den samlede købspris udgjorde 30.891,41 us $. det fremgår af pakkelisten fra bhatias,
at der blev pakket 265 kartoner, hvilket er det antal kartoner, der var omfattet af den aftale
om transport, som lene bjerre indgik med leman.
en medarbejder fra leman har, efter sagens anlæg, ved e-mail af 28. november 2010 udbedt
sig en redegørelse fra sikkas, lemans samarbejdspartner i indien, vedrørende proceduren i
forbindelse med fcl-forsendelser (full container load). af svarmailen fra sikkas, der lige-
ledes er dateret den 28. november 2008, fremgår følgende (contr = container):
                                                      -4-
       ”dear philip
       bhatia silverwares is in moradabad and we recvd the booking and after the approval we
       booked the contr.
       booking was forwarded to bhatia silverwares. contr. was picked by shipper’s broker and after
       costume clearance it was stuffed in the contr which was railed out to load port.
       then it was loaded on the planned vessel.
       sikkas was not present at any time physically at placing/stuffing the contr. when contr. was
       picked and transported to shipper’s works it was responsibility of shipper’s broker as they had
       seen the contr before picking up. in fact at all times when contr is picked it has to be checked
       before stuffing.
       carrier appoints surveyor to take care of the containers inventory/washing and repairing.
       when empty contrs placed in the yard surveyor provides the report to carrier and it’s their du-
       ty to deliver the contrs in sound condition.
       when shipper picks up the contr from the yard and no irregularity is informed, it means contr
       has been delivered to shipper in sound condition. therefore if damage is reported after picking
       up contr later becomes shipper’s responsibility. but in this case no irregularity was intimated
       at all times, therefore it was not noticed by surveyor even after the contr returned and handed
       over for railing and loading.
       if you need any more explanation, please advice.
       regds”
sikkas udstedte et konnossementet den 31. august 2010, hvori er angivet, at der var tale om
en ”shipper’s load, stowe and count” forsendelse. sikkas er angivet som ”shipper”, bhatias
er angivet i rubrikken ”consignor” og i feltet ”notify address” er lene bjerre angivet. der er
ikke i konnossementet taget forbehold for skader på godset.
konnossementet pkt. 18 har følgende ordlyd:
       ”freight shall be deemed fully earned on receipt of goods by multimodal transport operator
       and shall be paid for, in any event.”
og af konnossementet pkt. 19 fremgår blandt andet at:
       ”…
       (2) if a container has not been filled, packed or stowed by the multimodal transport operator,
       the multimodal transport operator shall not be liable for any loss of or damage to, its contents
                                                     -5-
       and the consigner shall cover any loss of expense incurred by the multimodal transport opera-
       tor, if such loss, damage or expense has been caused by:
       …
       (c) the unsuitability or defective condition of the container unless the container has been sup-
       plied by the multimodal transport operator and unsuitable or defective condition would not
       have apparent upon reasonable inspection at, or prior to, the time when the container was
       filled, packed or stowed.”
samme dag udstedte hapag-loyed et fragtbrev for transporten fra moradabad til århus,
hvor sikkas er angivet som ”shipper”, og leman som ”consignee”. det fremgår af fragt-
brevet, at der er tale om en ”slac = shipper’s load, stow, weight and count”
forsendelse. i rubrikken transportform er angivet fcl/fcl.
den 24. september 2010 kl. 13:46 blev containeren tjekket ud fra århus havn. af equipment
interchange report fra apb terminals cargo service er angivet, at der ikke var skader på
containeren.
den 27. september 2010 ankom containeren til lene bjerres virksomhed i nibe. ved ankom-
sten konstaterede lene bjerre, at en del af godset var vandskadet. lene bjerre kontaktede
samme dag leman og meddelte, at man ville holde leman ansvarlig for skaderne.
besigtigelsen
ligeledes den 27. september 2010 foretog surveyor søren h. pedersen fra aalborg besigtigel-
seskontor aps en besigtigelse af containeren og varepartiet. den 1. oktober 2010 blev der fo-
retaget opfølgende besigtigelse på lene bjerres fjernlager. til stede ved begge besigtigelser
var surveyor søren h. pedersen og heidi rønne madsen fra hos lene bjerre. hapag-lloyd
fik ikke underretning om, at besigtigelserne fandt sted. det er omtvistet, hvorvidt leman
fik underretning om besigtigelserne, inden de fandt sted.
af besigtigelsesrapporten fremgår det blandt andet, at da containeren var modtaget i nibe,
havde chaufføren åbnet containeren og fjernet plomberingen, inden containeren blev place-
ret på losserampen. ved besigtigelsen kunne der ikke konstateres synlige skader på top eller
sideplader. containerbunden var ikke synlig, da den fortsat var fastspændt på lastbilen.
                                                 -6-
pakningerne på containerdørerne fremstod med midlertidig reparation ved tophjørne ved sb
dør samt lokal skade ved bundhjørne ved sb dør. masterkartoner i bundlaget langs contai-
nerens døre fremstod synligt våde og svært mærket som følge af vandindtrængning langs
bundlaget. containeren var håndstuvet, og kartonerne var placeret direkte på en krydsfiner-
bund. krydsfinerbunden i containeren fremstod våd på agterkanten og op langs ps side
frem til frontpladen. krydsfinerpladen fremstod delamineret i stød mod containerens
bundrail. der var udført en lokal reparation af den beskadigede krydsfinerplade sb agter.
samlingen mellem pladerne fremstod med direkte åbninger ud til det fri. ved gennemgang
af containerbunden blev der konstateret synlig skade ved agterkantens sb bundhjørne. det
var surveyorens vurdering, at årsagen til de synlige skader med overvejende sandsynlighed
kunne tilskrives vandindtrængning gennem defekt krydsfinerbund samt åbning ved defekt
pakning ved bundhjørne på sb dør.
der blev frasorteret i alt 41 kartonner med synlig skade som følge af vandindtrængen. alle
41 kartonner havde været placeret i bundlaget. ved udpakning af masterkartoner blev der
konstateret synlige skader på detailæsker og indhold. detailæskernes indersider fremstod
misfarvede med lokal mugdannelse, og endvidere var de hæfteklammer, æskerne var lukket
med, svært rustne, hvilket i det efter hele efter surveyorens opfattelse indikerede, at vand-
indtrængningen havde påvirket æskerne over en periode på 2-3 uger eller mere.
besigtigelsesrapporten indeholder desuden en opgørelse over varer, der var frasorteret fra
henholdsvis våde masterkartoner og masterkartoner uden synlig skade. det blev skønnet, at
det beskadigede gods kunne realiseres ved, at lene bjerre overtog partiet ”as is” til en rest-
værdi svarende til 10 % af den oprindelige indkøbsfakturapris.
erstatningskravet
chubb meddelte ved brev af 10. november 2010 lene bjerre, at man kunne godkende opgø-
relsen af erstatningskravet på 88.309,64 kr., dog med fradrag af 10 % af værdien af varerne
svarende til 4.202,57 kr. og med yderligere 5.000 kr. svarende til lene bjerres selvrisiko.
                                                  -7-
chubb underrettede ved brev af 15. november 2010 leman om, at man havde udbetalt
57.345,59 kr. til lene bjerre og anmodede samtidig leman om at indbetale et tilsvarende
beløb til chubb med den begrundelse, at skaden var sket, da godset var i lemans varetægt.
ved brev af 19. november 2010 bekræftede leman modtagelsen af brevet og oplyste, at sa-
gen var videregivet til deres forsikringsselskab.
chubb har i forbindelse med nærværende sag opgjort erstatningskravet på baggrund en op-
gørelse udarbejdet af lene bjerre. af opgørelsen fremgår det, at der var 209 stk. beskadigede
varer, der ikke var videresolgt, og som samlet havde en kostpris på 18.199,13 kr. endvidere
var der 226 stk. beskadigede varer, der allerede var videresolgt til detailhandlen, og hvor der
var et samlet avancetab på 54.485,51 kr. ved opgørelsen af erstatningskravet var bl.a. medta-
get varenummer 353603315, 14. stk. til en købspris på 23 us$. ved tabsopgørelsen er medta-
get en post, der dækker udgiften til fragt pr. vare svarende til i alt 2.066,84 kr. endvidere er
der medtaget en post på 15.625,00 kr., som dækker lene bjerres omkostninger ved at have
været nødsaget til at sortere varepartiet. lene bjerre har opgjort at have brugt 62,5 timer á
250 kr. til sortering. til besigtigelse har der været afholdt omkostninger på 11.787,50 kr.
ved mail af 2. december 2011 bestred lemans advokat kravet, men tilbød en forligsmæssig
løsning.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af heidi rønne madsen, surveyor søren h. pedersen
og yannick steinschek.
heidi rønne madsen har forklaret blandt andet, at hun blev udlært inden for spedition og
shipping i 1998. siden 2007 har hun været ansat hos lene bjerre, der er en design- og han-
delsvirksomhed. hun håndterer al ind- og udgående fragt, og det var hende, der håndterede
forløbet omkring det beskadigede vareparti, som denne sag angår. mange af de produkter,
som lene bjerre forhandler, fremstilles i indien og kina. der er normalt en produktionstid på
                                                 -8-
ca. 90 dage og en efterfølgende transporttid på 5-6 uger. de får 2-3 delvist fulde containere i
løbet af et år. 80 % af lene bjerres omsætning går til eksport.
det var lagerpersonalet, der modtog containeren med de beskadigede varer hos lene bjerre.
hun åbnede ikke selv dørene til containeren, men hun blev straks informeret om skaden, da
hun mødte på arbejdet. det var tydeligt at se, at kartonerne var våde. de stoppede med at
tømme containeren, da de konstaterede, at der var opstået skader. hun ringede straks til
leman og informerede dem om problemet og sendte efterfølgende en e-mail. hun oplyste,
at hun ville melde tilbage, hvornår der skulle være besigtigelse. de åbnede og sorterede alle
kartoner, herunder også de kartonner, der ikke var synligt våde, idet der kunne være skader
på selve varerne inde i kartonerne. der var risiko for, at emballagen, som den enkelte vare
var pakket ind i, var blevet fugtig, at varen lugtede muggen, eller at der var rust på varen.
de havde allerede mange ordrer inde, og langt de fleste varer er solgt, når de får dem hjem,
så der var mange kunder, der ventede på at få deres varer leveret. de bad alle medarbejdere
om at møde kl. 6 om morgenen og deltage i sorteringen af varerne, så det kunne gå stærkt.
de varer, der ikke var beskadiget, blev ompakket og sendt ud til kunderne i ny emballage, så
de kunne få ordrerne afsluttet.
det er hende, der har stået for opgørelsen af lene bjerres tab. hun opgjorde tabet til brug for
anmeldelsen til forsikringsselskabet. opgørelsen blev ikke sendt til leman. ved opgørelsen
har hun opgjort det antal varer, der var beskadiget. kostprisen har hun beregnet ved at tage
udgangspunkt i den købspris, der stod på leverandørfakturaen, og som var opgivet i us$.
hun har omregnet købsprisen til kroner ud fra den værdi, som de havde købt valutaen til.
til købsprisen er tillagt toldomkostning og fragtomkostninger. fragtomkostningerne er be-
regnet ved at dividere den totale fragtomkostning med det antal varer, de havde indkøbt.
det er købsfragten, der er opgjort. denne udgift dækkes ikke af lene bjerres kunder. disse
poster lagt sammen giver kostprisen. for så vidt angår opgørelsen af, hvor mange enheder,
de havde i ordre, da de modtog det beskadigede vareparti, har hun udtrukket varekort fra
deres økonomisystem. for disse varer har de krævet erstatning for tabt avance. avancen er
beregnet som salgsprisen for produkterne i danmark fratrukket kostprisen. i deres økonomi-
system kunne hun ikke se, om varen var solgt til en kunde i danmark eller i udlandet eller til
                                                    -9-
hvilken pris, men salgsprisen i danmark er den laveste. det var salgsprisen på tidspunktet
for opgørelsen af kravet, hun kunne se på varekortet. for varer, der fortsat var i salg, kunne
prisen være reguleret. for varer, der var udgået, var salgsprisen ikke ændret. de varer, de
kun har opgjort til kostprisen, er varer, der ikke var solgt, da de modtog containeren. det er
deres normale avance, der er opgjort. der er store omkostninger forbundet med deres varer,
herunder til udvikling af produkter og deltagelse på messer i bl.a. indien og kina flere gange
årligt samt udgifter til designere, showrooms og agenter.
de har endvidere krævet erstatning for de 62,5 timer, som de anvendte til sortering af varer-
ne på deres lager. satsen på 250 kr. pr. time er den standardsats, som de fakturerer, når der
er anvendt ekstra tid på lageret. der findes ikke timesedler for de timer, der blev anvendt til
sortering. de er 35 medarbejdere på kontoret, og de deltog alle i sorteringen 2 morgener.
timetallet er lavt sat. for så vidt angår de varer, der blev frasorteret, så betød dette, at lene
bjerre ikke kunne opfylde de samlede ordrer, som varerne var en del af. disse ordrer måtte
derfor udsættes eller annulleres. hun erindrer ikke, hvor mange leveringer de måtte udsæt-
te. hun ved ikke om de kunder, der fik annulleret deres ordrer, bestilte de samme varer igen.
surveyor søren h. pedersens vurdering af, at restværdien udgjorde 10 % af den oprindelige
købspris, afspejler de beskadigedes varers reelle værdi. det var deres indkøbschef, der fore-
slog, at restværdien kunne fastsættes til 10 %. lene bjerre havde store omkostninger ved ikke
at kunne sælge varerne til normal pris. de har et brand, som forbindes med et produkt af høj
kvalitet, og den eneste måde, de kunne sælge varerne på, var ved et 2. sorteringssalg, som de
afholder 2 gange om året. der er en lang række omkostninger ved lagersalget. blandt andet
skulle de have varerne opbevaret på lager, og de skulle flytte varerne. de tabte penge ved at
sælge varer på 2. sorteringssalg, men alternativet havde været at skrotte varerne. det var vig-
tigt, at varerne blev solgt til så lav en pris, at der ikke kunne ske forveksling med 1. sortering.
derfor sælger de på 2. sorteringssalget varerne med op til 70 % rabat i forhold til normalpri-
sen. deres 2. sorteringssalg går ikke ud over salget af 1. sorteringsvarer, idet de kunder, der
køber på 2. sorteringssalget, tilhører et andet kundesegment. varerne kunne ikke have været
solgt til anden side med henblik på videresalg. sådan noget vil lene bjerre ikke lægge navn
til. i deres vareforsikring hos chubb insurance har de bevidst valgt at forsikre varerne til
salgsprisen i de tilfælde, hvor varerne allerede er solgt. hun ved ikke, om dette er normalt.
                                                - 10 -
surveyor søren h. pedersen har vedstået sin besigtigelsesrapport og har supplerende forkla-
ret blandt andet, at han ikke har fundet dokumentation for, at han informerede leman om
besigtigelsen og heller ikke erindrer at have gjort det. han blev kontaktet af chubb insurance
og anmodet om at tage kontakt til lene bjerre. han ankom til lene bjerres virksomhed lige
før eller efter frokost den 27. september 2010, som var en mandag. det var godt vejr. han ved
ikke, hvor containeren har stået i perioden den 24. – 27. september 2010. der var tale om en
15 år gammel slidt container, som var ganske rusten. han gik først på taget for at se, om det
havde regnet ind. han kunne se, at der havde været problemer tidligere, idet der var midler-
tidige løsninger i form af lapninger med gaffatape. han besigtigede det gods, der stod inden
for de åbne døre og så, at der var tydelige spor fra vandindtrængning. det var en kraftig
vandindtrængning, og han kunne tydeligt se en vandlinje i styrbords side. han kunne ikke
se, om det var kloak- eller saltvand, og han undersøgte det heller ikke. han kunne ikke se,
hvornår skaden måtte være sket, men han kan med sikkerhed sige, at den ikke kunne være
sket under landstransporten fra århus til nibe, idet kartonerne havde været påvirket af vand
i en periode på 1 til 3 uger. han har ikke erfaring med, at der er indtrådt skader allerede hos
afsenderen, men i tidsrummet efter indlevering til terminalen i afsenderlandet kan skader
opstå såvel på en oplagringsplads som under en søtransport. han kan garantere, at skaden
er sket efter, at godset er kommet ind i containeren. der er altid svampespor i gods, men de
udvikler sig kun, hvis der også er vand til stede. man kan normalt godt se, når en container
har stået i vand.
der var sat en ny plade ind i containerens bund, og der var en åbning direkte ud i det fri.
under normale omstændigheder ville man have indlagt 3 sektioner kort fra døren, der læg-
ges, så det kan tættes med en tætningsmasse. i nærværende container var der skåret et styk-
ke ud og sat et nyt stykke i. han husker ikke, om bunden gav sig. han kunne tydeligt se
skaden. en skruetrækker kunne gå ret ned langs samlingen. han ville have lavet en grov
bemærkning, hvis han som surveyor havde besigtiget containeren tidligere i forløbet. ved en
inspektion af containeren ville hullet kunne opdages, hvis man stod inde i containeren med
lukkede døre og så efter, om der kom lys ind, også kaldet lysindfaldsprøven. han ville ikke
selv have godkendt containeren til søtransport, blandt andet på grund af den defekte bund-
                                                 - 11 -
pakning. så man på dørene, når de var lukket, så det fint ud, men pakningerne skulle inspi-
ceres med åbne døre, og han så, at der var sat gaffatape på for at lukke dørene. han besigti-
gede ventilationshullerne, og så at de havde været åbne, og at ventilationen havde virket.
men eftersom containeren var blokstuvet og lavet af korrigerede plader, havde kartonerne i
midten ingen ventilation fået.
ved gennemgangen af godset frasorterede de alle kartoner med tydelig vandindtrængning.
kartonerne var placeret på krydsfiner. han ved ikke, om det kunne have været forhindret
skaden, hvis kartonerne havde stået på paller. normalt står kartoner ikke står på paller, når
en container er håndstuvet. han har set alle kartoner udvendigt. der var 41 kartoner, som
var våde, og som alle stod i bundlaget. i en våd karton kunne der godt være tørre detailæske.
nogle af kartonerne var kraftigt våde og ved at gå i stykker på grund af vand. de kartoner,
der har stået 3 meter fra frontpladen, har ikke nødvendigvis været beskadiget. hvis en kar-
ton har været våd, efterlader det sig spor på kartonen. der var nogle af kartonerne, der ikke
fremstod våde uden på, men inden i nogen af kartonerne var papiret vådt, og der var ir på
sølvoverfladen på selve varerne. han havde ellers først ikke troet, at varerne i disse kartoner
var beskadiget. der var altså ikke overensstemmelse mellem kartonens ydre og den skade,
der kunne være opstået på varerne inden i den. der blev også frasorteret varer, som ikke var
beskadiget fra våde kartoner, ligesom der blev frasorteret kartoner, som ikke havde udven-
dige skader, men hvor der indvendigt var begroning. der var skader på alle kartoner i bund-
laget. de kartoner, der var indsat allerførst i containeren, var også beskadigede. efterfølgen-
de viste det sig, at hele sendingen var påvirket i større eller mindre omfang.
hans vurdering af restværdien af varerne på 10 % er baseret på, at det var produkter, som
alene var egnet til salg på et smalt kundemarked. varerne kunne heller ikke smeltes om, da
det ikke var ægte sølv. alternativet til at lade lene bjerre overtage varerne til de 10 % havde
været at skrotte dem, men det ville medføre udgifter til transport m.v., så der var reelt ikke
noget alternativ, der var uden yderligere omkostninger. han har ikke kendskab til, hvilken
pris lene bjerre solgte varerne til ved 2. sorteringssalget.
                                                 - 12 -
han har tidligere set en equipment interchange report fra apm terminals/container ser-
vice. kontrollen af containere foregår her ved, at containeren kører ind og ud af en portal,
hvor der tages et billede og ses på containeren. men containeren gennemgås ikke i detaljer,
så bemærkningen ”none” vedrørende skader på kvitteringen herfra betyder ikke, at der ikke
kan have været mindre skader.
yannick steinschek har forklaret blandt andet, at han blev ansat hos hapag-lloyd i 2007,
hvor han er leder af afdelingen for klager og reklamationer. hapag-lloyd har ikke modtaget
reklamationer fra andre, som havde varer og containere på samme skib. hvis containeren
havde stået i vand, ville flere andre containere på skibet også være blevet våde. det bliver
normalt registreret, hvis der opstår skader under en sejlads. hvis en karton har været våd,
vil det kunne ses på kartonen.
parternes synspunkter
chubb og lene bjerre har gjort gældende, at leman som kontraherende transportør blev
givet i opdrag at forestå en international søtransport fra moradabad i indien til nibe i dan-
mark, og at lemans ansvar skal bedømmes i henhold til sølovens § 252, stk. 2, nr. 1 og 2.
leman har ikke løftet bevisbyrden for, at skaden ikke er sket under transporten, mens god-
set var i lemans kontraktuelle varetægt, hvorfor leman er ansvarlig for den skete skade,
jf. sølovens § 275, jf. § 274. det er almindeligt anerkendt, at der er en streng bevisbyrde efter
sølovens § 275, grænsende til et objektivt ansvar. der blev ikke i forbindelse med overtagelse
af godset til transport i konnossementet taget forbehold for skader på godset. da godset blev
modtaget i nibe var det svært vandskadet, og surveyoren søren h. pedersen har forklaret, at
det er usandsynligt, at skaden er opstået hos afsender. godset var under transport i 1 måned,
og vandindtrængningen havde påvirket detailæskerne i 2-3 uger. skaden kan derfor ikke
være sket forud for transporten, mens varerne var i bhatias varetægt. bhatias er professionel
inden for produktion af interiør og ikke inden for transport. bhatias var derfor udelukkende
forpligtet til at foretage en overfladisk gennemgang af containeren. der er endvidere ikke
fremlagt bevis for containerens tilstand, da den blev overgivet til bhatias. der er derfor ikke
grundlag for at fastslå, at afsender burde have opdaget defekterne ved containeren. defek-
                                                 - 13 -
terne blev end ikke opdaget af den professionelle surveyor, og hapag-lloyd indsatte efter-
følgende containeren i almindelig drift uden at foretage reparationer på den. surveyoren har
endvidere afvist, at skaden kunne være forårsaget af kondens. containeren var synligt våd,
og det var alene kartonerne i bundlaget af containeren, der var blevet vandskadet. hvis år-
sagen til skaden havde været kondens, ville skaden have været jævnt fordelt. bevisførelsen
har vist, at containeren var defekt. det er overvejende sandsynligt, at årsagen til vandind-
trængningen i containeren skyldtes såvel en defekt pakning i containerens bagerste højre
bundhjørne samt et hul i containerens bund. som transportør var leman forpligtet til at
stille en for transporten egnet container til rådighed. leman er underlagt et professionsan-
svar, og leman har ikke opfyldt sin forpligtigelse efter sølovens § 262, stk. 2, hvorefter
leman var forpligtet til at varetage lene bjerres interesser. forpligtigelsen gælder også ved
en flc- transport. det forhold, at sikkas har udstedt et rent konnossement, kan ikke ændre
herved. det påhviler leman at løfte bevisbyrden for, at containeren ikke var defekt på
tidspunktet for levering af denne til afsender (bhatias). denne bevisbyrde har leman ikke
løftet. leman er erstatningsansvarlig også selv om skaden eventuelt indtraf, da containeren
ikke var i lemans varetægt. der er almindeligt kendt, at transportøren er ansvarlig for ska-
den i tilfælde, hvor årsagen til skaden ikke kan fastlægges. det kan udelukkende tillægges
begrænset bevismæssigværdi, at det fremgår af equipment interchange report fra apm
terminals/container services, at der ikke var skader på containeren, idet der alene er foreta-
get et udvendigt tjek af containeren, da den var på vej ud ad terminalen. det bestrides, at
leman kan påberåbe sig konnossementsbetingelsernes pkt. 18, idet konnossementet ikke
regulerer forholdet mellem leman og lene bjerre. imellem leman og lene bjerre er det
sølovens bestemmelser, der er gældende. leman er derfor ikke berettiget til at opkræve
fragt for gods, der ikke er i behold ved transportens afslutning, jf. sølovens § 160, stk. 2.
vedrørende erstatningskravet kan det oplyses, at chubbs krav er det oprindeligt opgjorte tab
på 88.309,64 kr. tillagt de omkostninger på 11.787,50 ved besigtigelsen og fratrukket 10 % af
restværdien samt lene bjerres selvrisiko på 5.000 kr. på forsikringen hos chubb. lene bjerres
krav på 5.000 kr. udgør selvrisikoen. uanset om det må lægges til grund, om leman var
blevet underrettet om besigtigelsen eller ej, må besigtigelsesrapporten tillægges afgørende
vægt. at lene bjerre købte det beskadigede gods ”as is”, er ikke ensbetydende med, at lene
                                                 - 14 -
bjerre ikke har lidt et tab. lene bjerre opnåede ingen gevinst ved at sælge varerne på deres
2. sorteringssalg. avancetabet kan kræves erstattet efter sølovens § 279, som ikke alene om-
fatter godsets fakturaværdi. den avance, der kræves erstattet, er den almindelige avance.
opgørelsen af avancen er ikke under sagens forberedelse bestridt. dette er først sket i for-
bindelse med påstandsdokumentet. besigtigelsesomkostninger og omkostninger til tømning
af container kan ligeledes kræves erstattet i medfør af sølovens jf. § 279. for så vidt angår be-
løbet til dækning af udgifter ved sortering, har heidi rønne madsen forklaret, at samtlige
medarbejder hos lene bjerre deltog heri, så dette kunne ske hurtigst muligt. varerne blev
sorteret for at begrænse tabet. omkostningerne var en nødvendig følge af skaden. der er på-
stået renter fra den 15. december 2010 vedrørende chubb’s krav (påstand 1), idet kravet blev
fremsat skriftligt over for leman denne dato.
leman har i hovedsagen gjort gældende, at leman ikke er ansvarlig for den opståede
skade, fordi den ikke er opstået under transporten. det er ikke bevist, hvor skaden er sket, og
der er derfor ikke grundlag for at fastslå, at den er indtrådt mens varepartiet var i lemans
varetægt. bhatias protesterede ikke mod containerens tilstand. det er afsenders problem, at
godset led vandskade. ansvaret er reguleret ved konnossementsbetingelsernes punkt 19,
som er en almindelig klausul. skaden på containeren var synlig ved almindelig inspektion
og derfor gælder hovedreglen om, at ansvaret for skaden er hos afsender. der er tale om en
såkaldt fcl-forsendelse, hvor afsenderen selv har læsset og stuvet godset i containeren og
lukket og plomberet containeren, hvorfor rederiets forbehold i konnossementet ”shipper’s
load, stow and count” er gyldigt. det forhold, at der er udstedt et ”rent konnossement” in-
debærer således ikke, at det kan lægges til grund, at godset var intakt ved transportens be-
gyndelse. det følger af sølovens § 288, at det er sagsøgerne, der har bevisbyrden for, at ska-
den er opstået, mens godset var i lemans eller i dennes undertransportørs varetægt. denne
bevisbyrde er ikke løftet. besigtigelsen af godset er foretaget uden lemans medvirken eller
viden, hvorfor besigtigelsesrapporten ikke kan anvendes i forhold til leman. rapporten
kan udelukkende have begrænset bevisværdi. endvidere giver besigtigelsesrapporten ikke et
entydigt billede af skaderne og slet ikke af skadesårsagen. det er således ikke ved besigtigel-
sesrapporten dokumentet, at beskadigelsen skete under transporten. besigtigelsesrapporten
kan heller ikke tages til indtægt for, at skaderne ikke kan henføres til afsenders forhold inden
                                                  - 15 -
transportens påbegyndelse. afsender (bhatias) eller dennes agent har kontrolleret containe-
ren ved afhentning på container-depotet i indien. afsender har ikke gjort indsigelser mod
containeren eller reklameret over skader, og har således accepteret containerens tilstand. det
må derfor lægges til grund, at containeren var intakt ved afhentning på container-depotet, og
at skaderne i containerens bund er tilføjet i afsenders varetægt.
tabsopgørelsen bestrides og er i øvrigt udokumenteret. reklamationen over for leman
vedrørte alene 57.345,59 kr., hvorimod chubb insurances krav under retssagen er opgjort til
95.894,57 kr. der er endvidere beregnet en avance på 300 %, hvilket er langt højere, end hvad
der normalt beregnes. der er ikke hjemmel til positiv opfyldelsesinteresse. det følger af sølo-
vens § 279, at besigtigelsesomkostninger samt lene bjerres fortjeneste og interne omkostnin-
ger til sortering ikke omfattes af ansvaret. der kan alene kræves et tab svarende til godsets
fakturaværdi. det fremgår af konnossements bestemmelser pkt. 18, at fragten er optjent ved
indlevering af godset til transportørerne i indien, hvorfor der ikke kan gøres krav gældende
på refusion af fragten. lene bjerre modtog kopi af konnossementet og er anført som ”notify”,
hvorfor pkt. 18 i betingelserne er bindende for lene bjerre. leman kan på dette grundlag
under alle omstændigheder alene være ansvarlig for et beløb, svarende kostprisen plus eks-
terne udgifter til besigtigelse. altså et beløb, der er væsentligt lavere, end det der er påstået.
leman er under alle omstændigheder berettiget til sagsomkostninger.
leman har i adcitationssagen gjort gældende, at det var hapag-lloyds container, der blev
anvendt til søtransporten. det var ikke sikkas, der fik udleveret den pågældende container,
eller som har læsset/stuvet containeren, men derimod bhatias eller dennes agent. ansvaret
for pakningen og stuvningen kan derfor ikke være lemans eller sikkas. hapag-lloyd var
klar over, at sikkas ikke var afsender, selv om sikkas er anført som ”shipper” i konnosse-
mentet. hvis beskadigelsen af godset kan henføres til den container, som rederiet leverede,
er dette hapag-lloyds ansvar. den omstændighed, at der ikke er fremsat bemærkninger
vedrørende containerens stand, eller at der ikke er bemærket skader på containeren i århus,
er ikke ensbetydende med, at containeren ikke var skadet, og at beskadigelsen af godset ikke
er opstået i hapag-lloyds varetægt. indpakningen af det beskadigede gods indikerede ifølge
surveyor søren h. petersen en vandpåvirkning gennem minimum 2-3 uger. skaderne kan
                                                - 16 -
dermed kun være opstået under søtransporten. hapag-lloyd blev holdt ansvarlig for ska-
derne straks, da leman blev bekendt med skaderne, og hapag-lloyd har dermed haft
samme muligheder for at varetage sine interesser som leman. hapag-lloyd er derfor an-
svarlig over for leman og forpligtet til at friholde leman for ethvert beløb, som leman
måtte blive tilpligtet at betale chubb insurance og lene bjerre. hapag-lloyd bør betale sæd-
vanlige omkostninger til leman.
hapag-lloyd har til støtte for den principale påstand gjort gældende, at containeren er mod-
taget til lastning uden bemærkninger. hapag-lloyd modtog herefter en pakket, lukket og
forseglet container som en fcl forsendelse og havde derfor intet kendskab til godsets til-
stand før og under pakningen, eller til hvordan containeren var stuvet. det er leman, der
skal dokumentere, at skaden er sket i varetægtsperioden, som påbegyndelse af containeren i
lukket og forseglet tilstand. skaden kan være sket både før eller efter transporten. der har
ikke været rapporteret om tilsvarende fejl/reklamationer på andre containere på samme rej-
se. ved den uafhængige inspektion på terminalen i århus blev der ikke fundet fejl ved con-
taineren, og den blev derfor uden reparationer indsat i normal drift. der er konstateret ensar-
tede skader på gods fra såvel våde som ikke våde kartonner. skaden kan således være opstå-
et før og/eller under lastningen. der er efter det oplyste ikke mærker på containerne, der in-
dikerer, at den har stået i vand. det er ikke oplyst om, containeren har stået i salt- eller fersk-
vand. til støtte for den subsidiære påstand er det gjort gældende, at hapag-lloyd alene er
ansvarlig i henhold til søloven, og alene for det antal kartonner, der er anført i konnossemen-
tet, 265 stk., og udelukkende for gods, der har været i kartonner, der har været beskadiget, 41
stk. det er svært at få klarlagt, hvor de enkelte beskadigede kartonner har stået.
med hensyn til tabet giver sølovens § 279 alene mulighed for erstatning for værdien af tilsva-
rende varer ved ankomst. søloven begrænser erstatningen til varens værdi. hapag-lloyd er
ikke forpligtet til at erstatte omkostninger og mistet fortjeneste. der er ikke grundlag i rets-
praksis for at yde erstatning for mistet videresalgsavance. besigtigelsesomkostningerne kan
heller ikke søges dækket efter reglerne i søloven. det er endvidere ikke dokumenteret, at der
er lidt et tab, men alene at der har været udgifter. erstatningen efter sølovens regler kan kun
opgøres til 18.000 kr.
                                                  - 17 -
sø- og handelsrettens afgørelse
efter indholdet af surveyor søren h. pedersens besigtigelsesrapport og forklaring samt de
øvrige foreliggende oplysninger, særligt mailen af 28. november 2011 fra sikkas, lemans
indiske samarbejdspartner, kan det lægges til grund, at skaderne på godset er opstået, efter
at godset var stuvet i containeren, og at skaderne var forårsaget af vandindtrængning på
grund af defekter ved containerens bundlag og pakninger ved døråbningen, som må anses
for at have været til stede, allerede da containeren blev leveret fra hapag-lloyd.
efter omfanget af defekterne ved containeren samt oplysningerne om forløbet vedrørende
overdragelsen af containeren til lene bjerres indiske handelspartner bhatia, som skulle pak-
ke og stuve godset, er der ikke tilstrækkeligt grundlag for at pålægge lene bjerre ansvaret
for, at containeren blev anvendt til transporten af godset trods defekterne. det var således
sikkas, der havde stået for bookingen af containeren, og der er ikke fremlagt oplysninger om,
hvor synlige defekterne i containeren måtte have været for en ikke-professionel før den efter-
følgende vandindtrængning.
som følge af det anførte er leman ansvarlig for vandskaderne i forhold til lene bjerre,
henholdsvis lene bjerres forsikringsselskab chubb.
det erstatningsberettigede tab omfatter alene varernes kostpris, 18.199,13 kr., og udgifter til
besigtigelse, 11.787,50 kr., svarende til i alt 30.000 kr. (afrundet beløb). der er ikke grundlag
for at tage erstatningskrav herudover til følge. erstatningsbeløbet fordeles med 25.000 kr. til
chubb og 5.000 kr. til lene bjerre, svarende til selvrisikoen på forsikringen hos chubb, jf. og-
så de nedlagte påstande 1 og 2. rentekravet vedrørende chubbs påstand er ikke bestridt og
tages til følge som påstået, jf. nedenfor.
om retsforholdet mellem leman og hapag-lloyd bemærkes, at det efter det foreliggende
ikke med sikkerhed kan fastslås, hvornår der er trængt vand ind i containeren. men efter
forklaringen fra vidnet yannick steinschek om, at der ikke har været vandskader på andre
                                                  - 18 -
containere med samme søtransport, er det i hvert fald ikke bevist, at vandskaden er opstået
under søtransporten. leman må således bære ansvaret for skaden, da det ikke er godtgjort,
at skaden ikke er sket, mens godset var i lemans varetægt.
vedrørende lemans anbringende om, at hapag-lloyd skal bære ansvaret for skaden, fordi
de leverede en defekt container, bemærkes, at leman var antaget af lene bjerre til at stå for
hele transporten, herunder booking af en container. herefter og efter indholdet af parternes
aftaler påhviler ansvaret for, om den leverede container faktisk blev anvendt til transporten,
således som udgangspunkt leman, herunder i form af foranstaltning af en forudgående
besigtigelse. der er ikke under sagen fremkommet sådanne oplysninger om leveringen og
besigtigelsen af containeren, at der er tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at ansvaret for
containerens anvendelse i denne konkrete sag i stedet bør påhvile hapag-lloyd.
som følge af det anførte frifindes hapag-lloyd for lemans friholdelsespåstand.
efter udfaldet og forløbet af hovedsagen findes hver af parterne at skulle bære egne udgifter
til advokatbistand, mens leman skal dække sagsøgernes udgifter til retsafgift på 1.000 kr.
og anslåede udgifter til vidnet surveyor søren h. pedersen på 9.000 kr., i alt 10.000 kr. den
omstændighed, at leman før retssagens anlæg har tilbudt at forlige sagen mod betaling af
30.000 kr., kan ikke føre til et andet resultat, idet leman under hele retssagen har påstået
frifindelse.
efter udfaldet, værdien og omfanget af adcitationssagen skal leman betale 20.000 kr. i
sagsomkostninger til hapag-lloyd til dækning af udgifter til advokatbistand.
                                        thi kendes for ret:
leman-international system transport a/s, skal betale 25.000 kr. til chubb, filial af chubb
insurance company of europe s.a., og 5.000 kr. til lene bjerre design a/s.
                                              - 19 -
beløbet til chubb, filial af chubb insurance company of europe s.a., forrentes fra den 15.
november 2010, og beløbet til lene bjerre design a/s forrentes fra den 27. september 2011.
adciterede, hapaq-lloyd aktiengesellschaft, frifindes.
leman-international system transport a/s skal i sagsomkostninger betale 10.000 kr. til
chubb, filial af chubb insurance company of europe s.a., og lene bjerre design a/s samt
20.000 kr. til hapaq-lloyd aktiengesellschaft.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningsbeløbene forrentes i medfør af rentelovens § 8a.
helle lehmann                       lotte wetterling                  jens fehrn-christensen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den


text:
                      højesterets kendelse
                       afsagt onsdag den 21. december 2016
sag 233/2016
a, b, c, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n og o kærer østre landsrets kendelse om afslag på
beskikkelse af bistandsadvokat
(advokat brian werner larsen)
i tidligere instanser er truffet beslutning af retten i glostrup den 2. august 2016 og afsagt
kendelse af østre landsrets 13. afdeling den 1. september 2016.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: poul søgaard, hanne schmidt og kurt rasmussen.
påstande
kærende, a m.fl., har nedlagt påstand om, at advokat brian werner larsen beskikkes som
bistandsadvokat for dem.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
den 26. maj 2014 anmodede advokat brian werner larsen om at blive beskikket som bi-
standsadvokat for a og en række andre personer, idet advokaten anførte, at disse personers
kreditkortoplysninger muligvis var blevet misbrugt i den såkaldte ”se og hør-sag”, og at der
var behov for bistand fra en beskikket advokat til bl.a. at vurdere, om der var grundlag for
krav om erstatning under en eventuel straffesag. den 12. juni 2014 afslog retten i glostrup
anmodningen, da retten ikke fandt, at der var særlige omstændigheder, der talte for, at der
skulle beskikkes en bistandsadvokat for de muligt forurettede.
a m.fl. kærede beslutningen til østre landsret, der ved kendelse af 1. juli 2014 stadfæstede
byrettens beslutning med følgende begrundelse:
                                                  - 2 -
       ”det må på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagen antages, at den konkrete sag
       om overvågning, der fortsat er under efterforskning, ikke angår de strafbare forhold, der
       er opregnet i retsplejelovens § 741 a, stk. 1.
       om advokatbeskikkelse efter retsplejelovens § 741 a, stk. 4, fremgår af bemærkningerne
       til bestemmelsen bl.a. følgende, jf. lovforslag nr. l 128 om ændring af retsplejeloven og
       retsafgiftsloven (forbedring af retsstillingen for ofre for forbrydelser), der blev fremsat
       af justitsministeren den 31. januar 2007:
                ”efter de gældende regler er der ikke mulighed for at beskikke en bistandsadvo-
                kat efter reglerne i retsplejelovens kapitel 66 a, hvis den forurettede ikke har væ-
                ret udsat for en af de lovovertrædelser, der er særskilt nævnt i retsplejelovens §
                741 a, stk. 1. ...
                …
                med de foreslåede bestemmelser udvides adgangen til at beskikke en bistands-
                advokat for forurettede, ...
                det foreslås således for det første, at der indføres en adgang til at beskikke en
                bistandsadvokat for forurettede uden for området af den gældende bestemmelse
                i retsplejelovens § 741 a, stk. 1, når særlige omstændigheder taler for at beskik-
                ke en advokat, jf. forslaget til § 741 a, stk. 4.
                efter den foreslåede bestemmelse kan retten således, når særlige omstændig-
                heder taler for det, beskikke en bistandsadvokat for forurettede. sådanne særlige
                omstændigheder kan f.eks. foreligge i visse sager om grovere chikane, hvor for-
                urettede er blevet truet og har været udsat for hærværk eller lignende, eller i
                visse sager om afpresning efter straffelovens § 281. desuden kan der helt und-
                tagelsesvis tænkes tilfælde, hvor forurettedes personlige forhold – uanset sagens
                karakter i øvrigt – i sig selv kan begrunde, at der beskikkes en bistandsadvokat.
                det må antages, at bestemmelsen vil få et meget begrænset anvendelsesområde
                ved siden af retsplejelovens § 995 a, stk. 1.”
       under de foreliggende omstændigheder findes betingelserne for advokatbeskikkelse ef-
       ter retsplejelovens § 741 a, stk. 4, ikke opfyldt, og landsretten stadfæster derfor byret-
       tens beslutning.”
advokat brian werner larsen anmodede den 15. december 2015 på ny om at blive beskikket
som bistandsadvokat for a og en række yderligere personer. ved beslutning af 21. december
2015 konstaterede retten i glostrup, at der nu var rejst sigtelse mod en række personer for
bl.a. overtrædelse af straffelovens § 263, og at anmodningen om beskikkelse af bi-
standsadvokat således måtte vurderes efter retsplejelovens § 741 a, stk. 4. retten fandt fortsat
ikke grundlag for beskikkelse og afslog anmodningen. afgørelsen blev efter det oplyste ikke
kæret.
                                                  - 3 -
den 1. august 2016 anmodede advokat brian werner larsen igen om at blive beskikket som
bistandsadvokat for a m.fl. i en retsbog af 2. august 2016 bemærkede retten i glostrup, at
advokaten to gange tidligere havde fremsat den samme anmodning med denne samme
begrundelse, og at retten to gange tidligere havde meddelt begrundet afslag herpå, og henholdt
sig til de tidligere afslag. denne afgørelse blev kæret til østre landsret, og landsretten
afsagde kendelse 1. september 2016, hvori det hedder bl.a.:
       ”advokat brian christian werner larsen har kæret glostrup rets kendelse af 2. august
       2016, hvorefter anmodningen om, at advokat brian christian werner larsen beskikkes
       for de forurettede som bistandsadvokat, ikke tages til følge. det fremgår af kæreskriftet
       og af det efterfølgende brev af 26. august 2016 blandt andet, at manglende beskikkelse
       vil medføre, at de forurettede ikke vil kunne vurdere den krænkelse, de har været udsat
       for, ligesom de ikke vil kunne fremsætte krav om godtgørelse eller erstatning under sa-
       gen.
       anklagemyndigheden har ikke udtalt sig om kæremålet.
       efter votering afsagdes
                                                 k e n d e l s e:
       det følger af retsplejelovens § 741 a, stk. 4, at retten kan beskikke en advokat for den
       forurettede, når særlige omstændigheder taler for det, selvom lovovertrædelsen ikke er
       omfattet af stk. 1.
       som anført i landsrettens kendelse af 1. juli 2014 om samme spørgsmål i sagen 10.
       afdeling nr. s-1834-14 fremgår det af forarbejderne til § 741 a, stk. 4, at særlige om-
       stændigheder f.eks. kan foreligge i visse sager om grovere chikane, hvor forurettede er
       blevet truet eller har været udsat for hærværk eller lignende, eller i visse sager om af-
       presning efter straffelovens § 281.
       der er nu i sagen blandt andet rejst tiltale mod en række medarbejdere ved se og hør
       og pbs/ibm for overtrædelse af blandt andet straffelovens § 263, stk. 3, jf. stk. 2, § 264
       c, jf. § 263, stk. 2, og § 299, stk. 2. efter anklageskrifterne er der blandt andet tale om,
       at der over en periode på mere end 3 år i et stort antal tilfælde er sket uberettiget udleve-
       ring af kreditkortoplysninger vedrørende en række offentligt kendte personer til uge-
       bladet se & hør. oplysningerne skulle bruges – og blev efter det oplyste i et vist om-
       fang også brugt – som baggrund for artikler i ugebladet se og hør, herunder om flere
       af de kærende.
       landsretten kan henholde sig til landsrettens begrundelse og resultat i kendelse af 1. juli
       2014. det forhold, at der nu er rejst tiltale i sagen, kan ikke føre til et andet resultat.
       landsretten er derfor enig i byrettens resultat og stadfæster byrettens kendelse.”
                                                - 4 -
retten i glostrup afsagde dom i straffesagen den 24. november 2016. ved dommen blev flere
personer fundet skyldig i overtrædelse af straffelovens § 263, stk. 3, jf. stk. 2, og straffet med
ubetinget fængsel, henholdsvis helt eller delvis betinget fængsel med vilkår om samfunds-
tjeneste.
dommen er efter det oplyste anket til østre landsret.
retsgrundlag
retsplejelovens § 741 a, stk. 1 og 4, er sålydende:
       ”§ 741 a. i sager, der vedrører overtrædelse af straffelovens § 119, § 123, § 210, §§
       216-223, § 225, jf. §§ 216-223, § 232, § 237, jf. § 21, §§ 244-246, §§ 249 og 250, §
       252, stk. 2, §§ 260-262 a eller § 288, beskikker retten en advokat for den, der er foru-
       rettet ved lovovertrædelsen, når den pågældende fremsætter begæring om det, jf. dog
       stk. 2 og 3.
       ...
       stk. 4. når særlige omstændigheder taler for det, kan retten efter anmodning beskikke
       en advokat for den forurettede, selv om lovovertrædelsen ikke er omfattet af stk. 1.”
de bestemmelser, som der under straffesagen er rejst tiltale for, er ikke omfattet af retspleje-
lovens § 741 a, stk. 1, og beskikkelse af en bistandsadvokat vil således i givet fald skulle ske
efter § 741 a, stk. 4. bestemmelsen blev indsat ved lov nr. 517 af 6. juni 2007 om ændring af
retsplejeloven og retsafgiftsloven (forbedring af retsstillingen for ofre for forbrydelser). af
bemærkningerne til lovforslaget fremgår bl.a. (folketingstidende 2006-07, tillæg a, lovfor-
slag nr. l 128, s. 4305):
       ”3.6.2.2. området for beskikkelse af en bistandsadvokat
       strafferetsplejeudvalget har overvejet, om der er behov for at udvide den gældende ord-
       ning med bistandsadvokat således, at der også i sager om andre straffelovsovertrædelser
       end dem, der er omfattet af retsplejelovens § 741 a, stk. 1, kan beskikkes en bistands-
       advokat.
       udvalget finder som udgangspunkt ikke, at der er behov for en sådan udvidelse. opreg-
       ningen af straffelovsovertrædelser i retsplejelovens § 741 a, stk. 1, omfatter efter udval-
       gets opfattelse de tilfælde, hvor der i almindelighed vil være et behov for at kunne be-
       skikke en bistandsadvokat.
                                                 - 5 -
       udvalget finder imidlertid, at der må antages at være tilfælde, hvor en forurettet efter
       omstændighederne har behov for at få en bistandsadvokat beskikket, selv om lovover-
       trædelsen har en anden karakter end de overtrædelser, der er opregnet i den gældende §
       741 a, hvor der typisk er behov for bistandsadvokat.
       udvalget foreslår derfor, at der som supplement til de gældende regler om beskikkelse
       af bistandsadvokat indføres en bestemmelse, hvorefter retten, når særlige omstændig-
       heder taler for det, kan beskikke en bistandsadvokat for forurettede. det bør i de nævnte
       tilfælde ikke nødvendigvis være afgørende, om lovovertrædelsen er af en bestemt type,
       men derimod om de konkrete forhold i sagen fører til, at forurettede bør have adgang til
       bistandsadvokat. det kan f.eks. være tilfældet i visse sager om grovere chikane, hvor
       forurettede er blevet truet og har været udsat for hærværk eller lignende, eller i visse sa-
       ger om afpresning efter straffelovens § 281. desuden kan der ifølge udvalget tænkes til-
       fælde, hvor forurettedes personlige forhold helt undtagelsesvis – uanset sagens karakter
       i øvrigt – i sig selv kan begrunde, at der beskikkes en bistandsadvokat.
       det anføres af udvalget, at den foreslåede udvidelse af adgangen til at beskikke en bi-
       standsadvokat for den forurettede vil få et meget begrænset anvendelsesområde ved si-
       den af retsplejelovens § 995 a, stk. 1.
       forurettede kan også vælge at antage en advokat. efter den gældende bestemmelse i
       retsplejelovens § 741 c, stk. 4, har en advokat, der er antaget af den forurettede for egen
       regning, kun i de i § 741 a, stk. 1, nævnte sager samme beføjelser som en beskikket bi-
       standsadvokat. udvalget finder, at disse beføjelser for advokaten bør gælde i alle
       sagstyper, hvor forurettede selv har antaget en advokat til at bistå sig.
       der henvises til betænkningens kapitel 4, afsnit 4.3.4.2.
       justitsministeriet er enig i strafferetsplejeudvalgets synspunkter og forslag, og lovfor-
       slaget er udformet i overensstemmelse med udvalgets lovudkast.”
anbringender
a m.fl. har anført navnlig, at det utvivlsomt må lægges til grund, at de kærende er forurettede
i sagen, og anklagemyndigheden har da også omtalt dem som sådan under behandlingen af
sagen. de har været udsat for en grov krænkelse, idet deres personfølsomme
kreditkortoplysninger uberettiget er videregivet af en medarbejder hos pbs/ibm til se og
hør, hvorefter oplysningerne er anvendt til at forfølge dem. betingelserne for beskikkelse
efter retsplejelovens § 741 a, stk. 4, er opfyldt, idet der på grund af sagens enestående karakter
foreligger særlige omstændigheder. der er endvidere tale om, at de har været udsat for gro-
vere chikane, hvilket er nævnt som et eksempel på bestemmelsens anvendelsesområde i for-
arbejderne.
                                                - 6 -
de har i høj grad behov for beskikkelse af en bistandsadvokat, som kan rådgive om krænkel-
sernes omfang, ligesom det er en kompleks opgave at opgøre de erstatningskrav, som de agter
at fremsætte. anklagemyndigheden har afslået aktindsigt i sagens bilag, og det er derfor ikke
muligt for dem at orientere sig i disse med henblik på opgørelsen af deres erstatningskrav,
som derfor risikerer at forælde. dette taler også for, at der bør ske beskikkelse.
anklagemyndigheden har anført navnlig, at der ikke er grundlag for beskikkelse af bistands-
advokat i medfør af retsplejelovens § 741 a, stk. 4, idet betingelserne herfor ikke er opfyldt.
det fremgår af bestemmelsens forarbejder, at det beror på en afgørelse af, om der er konkrete
forhold i sagen, der fører til, at forurettede bør have adgang til en bistandsadvokat. som ek-
sempler nævner forarbejderne visse sager om grovere chikane, hvor forurettede er blevet truet
og har været udsat for hærværk eller lignende, eller visse sager om afpresning efter straffe-
lovens § 281, ligesom også forurettedes personlige forhold helt undtagelsesvis kan begrunde,
at der beskikkes en bistandsadvokat. det er endvidere i forarbejderne forudsat, at bestemmel-
sen vil få et meget begrænset anvendelsesområde ved siden af retsplejelovens § 995 a, stk. 1.
området for advokatbeskikkelse efter retsplejelovens § 741 a, stk. 4, skal fortolkes i lyset af
bestemmelsens stk. 1, og dennes tilblivelseshistorie. det må i den forbindelse tillægges be-
tydning, at de lovovertrædelser, der i medfør af bestemmelsens stk. 1 kan begrunde beskikkel-
se af en bistandsadvokat, alle er kendetegnet ved, at der er tale om personfarlig kriminalitet
eller kriminalitet, hvor ofret synes at have et særligt behov for støtte i forbindelse med sagens
behandling, som eksempelvis forbrydelser omfattet af straffelovens § 123 eller § 262 a. de
lovovertrædelser, der i medfør af stk. 4, kan begrunde beskikkelse af en bistandsadvokat, må
således være lovovertrædelser, der kan sammenlignes med de lovovertrædelser, der er nævnt i
stk. 1. dette er ikke tilfældet for de lovovertrædelser, der er rejst tiltale for i denne sag, og det
var derfor med rette, at anmodningen om beskikkelse af bistandsadvokat blev afslået.
det, som a m.fl. har anført om muligheden for via beskikkelse af bistandsadvokat at opnå
aktindsigt i sagens bilag, kan ikke føre til et andet resultat.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om en række personer, hvis kreditkortoplysninger uberettiget er videregivet fra
pbs/ibm til ansatte på ugebladet se og hør, skal have beskikket en bistandsadvokat i med-
                                                 - 7 -
før af retsplejelovens § 741 a, stk. 4, til at varetage deres interesser under straffesagen.
straffesagen er nu afgjort ved retten i glostrups dom af 24. november 2016 med domfældel-
se af fem personer for overtrædelse af straffelovens § 263, stk. 3, jf. stk. 2, til dels jf. § 23.
dommen er anket til landsretten.
beskikkelse af bistandsadvokat i medfør af retsplejelovens § 741 a, stk. 4, kan ske, når sær-
lige omstændigheder taler for det. ifølge forarbejderne kan sådanne særlige omstændigheder
f.eks. foreligge i visse sager om grovere chikane, hvor forurettede er blevet truet og har været
udsat for hærværk eller lignende, eller i visse sager om afpresning efter straffelovens § 281.
desuden kan der helt undtagelsesvis tænkes tilfælde, hvor forurettedes personlige forhold
uanset sagens karakter i øvrigt kan begrunde, at der beskikkes en bistandsadvokat. det frem-
går endvidere af forarbejderne, at det må antages, at bestemmelsen vil få et meget begrænset
anvendelsesområde ved siden af retsplejelovens § 995 a, stk. 1, om fri proces med henblik på
advokatbistand ved opgørelsen af erstatningskrav.
højesteret finder herefter, at beskikkelse af bistandsadvokat efter § 741 a, stk. 4, som ud-
gangspunkt ikke kan ske i sager om fredskrænkelser, medmindre krænkelsen af den foruret-
tede har en sådan grov karakter som nævnt i forarbejderne, eller den forurettedes personlige
forhold begrunder dette.
der er i den foreliggende sag ikke oplysninger om, at krænkelsen af de forurettede har været
af en sådan grov karakter, eller at de forurettedes personlige forhold taler for beskikkelse af en
bistandsadvokat. højesteret tiltræder på denne baggrund, at betingelserne for advokatbeskik-
kelse efter retsplejelovens § 741 a, stk. 4, ikke kan anses for opfyldt, og stadfæster derfor
landsrettens kendelse.
                                         thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt torsdag den 2. februar 2012
sag 68/2010
(1. afdeling)
swiss re denmark services a/s
(tidligere swiss re copenhagen holding aps)
(advokat jakob krogsøe)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat steffen sværke)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 17. afdeling den 3. februar 2010.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: børge dahl, per walsøe, poul søgaard, jytte
scharling, thomas rørdam, jon stokholm, jens peter christensen, hanne schmidt og lars
hjortnæs.
påstande
appellanten, swiss re denmark services a/s, har gentaget sine påstande.
indstævnte, skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår skattemyndighedernes ændring af skatteansættelsen for ge frankona reinsu-
rance holding aps (nu swiss re denmark services a/s) for skatteårene 1999 og 2000. i for-
bindelse med ge frankona reinsurance holdings køb af en aktiebeholdning af moderselska-
bet i usa opstod der et tilgodehavende for moderselskabet. selskaberne indgik herefter en
aftale om et lån, der blev underskrevet af ge frankona reinsurance holding den 15. oktober
1999. mellemværendet på 3.652.496.000 kr. skulle ifølge låneaftalen ikke forrentes (nulku-
                                                - 2 -
pon-vilkår), men tilbagebetales med et beløb på 4.986.072.940 kr. over 10 år med afvikling af
en 1/10 af dette beløb hvert år, første gang den 30. juni 2000. skattemyndighederne anså
mellemværendet for en mellemregning for perioden fra den 30. juni 1999 til den 15. oktober
1999 og beregnede derfor for denne periode et rentebeløb, der kunne fradrages i 1999. samti-
dig ændrede skattemyndighederne skatteansættelsen, således at der ikke kunne foretages fra-
drag for kurstab i indkomståret 2000 for den nævnte periode.
selskabet gør gældende, at ændringen af skatteansættelsen er foretaget for sent, idet den udvi-
dede ansættelsesfrist i § 34, stk. 5, i den dagældende skattestyrelseslov forudsætter, at skatte-
ansættelsen er sket i medfør af ligningslovens § 2, stk. 1, som kun omfatter ændringer af ”pri-
ser og vilkår” og ikke et tilfælde som det foreliggende, hvor skattemyndighederne har god-
kendt både nulkupon-vilkåret og den aftalte pris på lånet svarende til en rente på 6,1 %. sel-
skabet gør endvidere gældende, at der den 30. juni 1999 og i hvert fald senest den 14. septem-
ber 1999 forelå en endelig og bindende aftale om nulkupon-vilkår.
6 års-fristen i den dagældende skattestyrelseslovs § 34, stk. 5, om skattemyndighedernes ad-
gang til at forhøje en skatteansættelse gælder efter bestemmelsens ordlyd for skattepligtige,
som er omfattet af skattekontrollovens § 3 b, for så vidt angår kontrollerede transaktioner.
bestemmelsen findes nu i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, og gælder også for de skatte-
pligtiges adgang til at få ændret skatteansættelsen vedrørende en kontrolleret transaktion.
i skattekontrollovens § 3 b, stk. 1, er det angivet, hvilke skattepligtige der er omfattet af be-
stemmelsen, og det fremgår, at der ved kontrollerede transaktioner forstås handelsmæssige
eller økonomiske transaktioner mellem de pågældende interesseforbundne selskaber mv.
højesteret tiltræder, at 6 års-fristen i overensstemmelse med ordlyden omfatter enhver ansæt-
telsesændring vedrørende de pågældende skattepligtiges kontrollerede transaktioner.
den ændrede ansættelse af ge frankona reinsurance holdings indkomst for skatteårene
1999 og 2000, som blev meddelt af toldskat den 13. juli 2005, er herefter sket rettidigt.
højesteret bemærker, at bestemmelsen i ligningslovens § 2, stk. 1, hvorefter der ved opgørel-
sen af den skattepligtige indkomst for så vidt angår kontrollerede transaktioner skal anvendes
                                               - 3 -
priser og vilkår, der er i overensstemmelse med ”armslængdeprincippet”, ifølge bestemmel-
sens forarbejder omfatter alle forbindelser mellem de interesseforbundne parter, f.eks. leve-
ring af tjenesteydelser, låneforhold, overførsel af aktiver, immaterielle aktiver, der stilles til
rådighed mv. efter bestemmelsen kan skattemyndighederne foretage korrektion af transaktio-
ner mellem interesseforbundne parter, når en transaktion ikke er i overensstemmelse med,
hvad der ville være opnåeligt mellem uafhængige parter. korrektionsadgangen omfatter alle
økonomiske elementer og øvrige vilkår af relevans for beskatningen, herunder også f.eks. for-
faldstid, periodisering af renter og kurstab samt den retlige kvalifikation af transaktionen. en
aftale om lån på nulkupon-vilkår indgået mellem interesseforbundne parter med tilbagevir-
kende kraft vil således kunne korrigeres af skattemyndighederne med hjemmel i ligningslo-
vens § 2, stk. 1.
højesteret tiltræder endvidere, at der ikke er grundlag for at fastslå, at der blev indgået en en-
delig og bindende aftale mellem ge frankona reinsurance holding og moderselskabet om
vilkårene for det pågældende lån tidligere end ved underskriften af låneaftalen den 15. okto-
ber 1999.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal swiss re denmark services a/s betale 500.000 kr. til
skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- jgc
                                         udskrift
                                             af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                       ____________
                                           dom
afsagt den 29. juni 2011
f-6-10
                                   hk danmark som mandatar for
                                   f
                                   (advokat jacob goldschmidt)
                                   mod
                                   bjørn klamer a/s
                                   (advokat allan jensen)
indledning
sagens spørgsmål er, om bjørn klamer a/s’ opsigelse af f den 29. juni 2009 var i strid med
familiefraværsloven (lov 2006-03-22 nr. 223 om lønmodtageres ret til fravær fra arbejde af
særlige familiemæssige årsager).
påstande
hk danmark som mandatar for f har nedlagt påstand om, at bjørn klamer a/s skal betale
336.960 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 12. april 2010.
                                                 -2-
bjørn klamer a/s har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af
et mindre beløb end det påstævnte.
hk danmarks påstand, der gøres gældende som godtgørelse efter familiefraværslovens § 4,
stk. 2, svarer til 12 måneders løn a 26.000 kr. med tillæg af arbejdsgivers pensionsbidrag,
2.080 kr.
sagen er ved retten i hillerøds kendelse af 25. juni 2010 i medfør af retsplejelovens § 227, stk.
1, henvist til sø- og handelsretten.
sagsfremstilling
ved ”ansættelsesaftale for funktionærer”, dateret den 1. august 2007, blev f med tiltrædelse
samme dag ansat på fuld tid som ”kørselsdisponent” hos bjørn klamer a/s. lønnen udgjor-
de 25.000 kr. pr. måned og blev senere forhøjet til 26.000 kr.
parterne er enige om, at følgende hændelsesforløb kan lægges til grund:
mandag den 22. juni 2009 afleverede f sin ægtefælle m på majorgården i ålsgårde, hvor han
skulle påbegynde alkoholafvænning. efter aftale med sin arbejdsplads mødte f senere på ar-
bejde denne dag. om tirsdagen blev hun kontaktet af ms arbejdsplads om, at fagforeningen
havde brug for nogle papirer. f tog fri om onsdagen for at ordne disse ting.
om onsdagen den 24. juni 2009 ringede en læge fra majorgården til f og fortalte, at m var
blevet syg, og at han skulle indlægges på hospital. i samråd med familiens egen læge blev m
akut indlagt på hvidovre hospital. senere samme dag kontaktede f kørselsleder ellen jen-
sen hos bjørn klamer a/s og oplyste denne om ægtefællens indlæggelse, og det blev aftalt, at
f holdt en yderligere fridag om torsdagen. om torsdagen var m fortsat ikke i bedring, og f
ringede til ellen jensen for at oplyse, at hun ikke kunne komme på arbejde om fredagen. f
fik afslag på frihed, da der var tale om en meget travl dag op til skoleferien. f mødte herefter
på arbejde om fredagen.
                                                     -3-
lørdag den 27. juni 2009 gik fs ægtefælle i leverkoma, og han havde tillige fået en kraftig
lungebetændelse med deraf følgende vejrtrækningsproblemer. natten mellem lørdag og
søndag blev han lagt i respirator på intensivafdelingen. f fik at vide, at ægtefælle var meget
ustabil, og at han måske ikke ville overleve natten. om søndagen ringede fs yngste datter til
bjørn klamer a/s og meldte moren syg om mandagen. mandag den 29. juni 2009, hvor ægte-
fællen fortsat lå på intensivafdeling uden bedring, ringede fs ældste datter til bjørn klamer
a/s og meldte moren syg resten af ugen. ved overbragt brev af samme dag 29. juni 2009,
som f fandt i sin postkasse, da hun tirsdag den 30. juni 2009 kom hjem fra hospitalet, opsag-
de bjørn klamer a/s f med følgende begrundelse:
      ”…
      da du tydeligt giver udtryk for illoyalitet over for firmaet, opsiges du hermed med over-
      enskomstmæssigt varsel, dvs. 3 mdr. fra 30. juni 2009.
      yderligere begrundelse følger her under.
      ellen jensen, kørselsleder, har givet dig både mundtlig og skriftlig besked vedr. klient
      antonio maya. han skulle med ekstra mandag den 29. juni. mandag morgen har ingen
      chauffør dog fået besked på dette, med deraf følgende kaos.
      vogn 41´s ture var ikke blevet delt ud til mandag den 29. juni 2009, til trods for at chauf-
      føren henning c. havde ferie.
      mandag morgen hvor du f ikke kom, blev det en ren gættekonkurrence – hvem mon kø-
      rer hvad? ingen navne på turene overhovedet. ellen jensen måtte ringe til samtlige chauf-
      fører for at høre, hvilke ture de kørte.
      ingen ferieafbud var givet ud til chaufførerne.
      anne marie fra institutionen bh. grøftekanten har bedt om et tilbud på noget fast kørsel.
      ellen har modtaget bestillingen den 23. juni, sat pris på og afleveret det til dig f samme
      dag, med aftale om at du sender tilbuddet både på mail og skriftligt til kunden. den 29.
      juni ringer kunden og rykker for tilbud.
      du giver ofte udtryk for ligegyldighed: ”han kan bare fyre mig”, siger du.
      dette er blot nogle få fejl ud af mange. fejl som disse har været til stor frustration hos
      brugere, men sandelig også hos kollegaer, som har brugt meget tid på at rette op på dine
      mangler. disse fejl er der sket mange af, og som følge deraf har vi alle i administrationen
      haft møde sammen med dig. du lovede at gøre det bedre og tage dig sammen, men det er
      desværre ikke sket. derfor modtager du denne opsigelse.
      …”
                                                   -4-
den 12. august 2009 gjorde hk service hovedstaden på vegne af f indsigelse mod opsigel-
sen og gjorde bl.a. gældende, at opsigelsen ikke var sagligt begrundet.
det beskrevne hændelsesforløb uddybes under forklaringerne.
det er ubestridt, at det af ms hospitalsjournal den 29. juni 2009 bl.a. fremgik, at han var svært
ustabil, og at der var høj mortalitetsrisiko.
bjørn klamer a/s frafaldt vidnet ellen jensen under hovedforhandlingen.
forklaringer
f har forklaret, at hendes arbejde hos bjørn klamer a/s, der beskæftiger sig med handicap–
og turistkørsel, bestod i at planlægge eftermiddagsturene. chaufførerne kørte om morgenen
børnene til skole mv. når børnene var afleveret, havde chaufførerne morgenens anden tur,
hvor det var pensionister og andre brugere., der blev kørt til institutioner. om eftermidda-
gen skulle brugerne køres hjem igen. hun mødte kl. 10 om morgenen og havde planlagt en
del af turene aftenen før, men det, der ikke var på plads, skulle ordnes, når hun kom, hvilket
f.eks. gjaldt løse ture. en stor del af turene lå i faste programmer. hvis brugere skulle have fri
eller lignende, eller hvis der var ændringer i de enkelte ture, lagde hun det ind i kalenderen.
hun mener, at der var omkring 20 chauffører. hun havde også med turistkørsel at gøre, hvor
hun navnlig ekspederede forespørgsler og udsendte tilbud.
på kontoret sad kørselsleder ellen jensen, peter post andersen og hende selv. administrati-
onen blev varetaget af bogholder connie kirstein, der sørgede for løn, betalinger mv. bjørn
klamer, der var chef, opholdt sig på sit kontor eller på værkstedet. ellen jensen var daglig
leder og fs overordnede. det var hende, der som kørselsleder lagde de faste ruter til chauffø-
rerne og indlagde nye brugere på chaufførernes ruter. ellen jensen tog også imod chauffø-
rernes sygemeldinger og godkendte deres ferie. peter post andersen var disponent ligesom
hende selv. han stod for morgenturene. det gik fint, og de supplerede hinanden godt. peter
post andersen havde i foråret 2009, kort før skoleferien 2009, været syg i længere tid, og efter
                                                 -5-
3-4 uger, hvor hun og ellen jensen havde samarbejdet om turene, havde ellen jensen sagt til
hende, at deres samarbejde fungerede virkelig godt, og at chaufførerne syntes, at det gik
”virkelig fint”. de nåede det hele på trods af peters sygdom. peter post gik på ferie mandag
den 29. juni.
m havde et stort alkoholproblem, hvilket hendes kolleger vidste. hun mødte jo på arbejde og
kunne være ked af det, og hun fortalte meget om det, og at han lavede ting derhjemme, som
ikke var så godt. hun fortalte om det, fordi hun havde brug for at komme af med det. hun
fortalte, at hun havde truet med at flytte fra m og lade sig skille, fordi han drak så meget.
da hun afleverede m på majorgården mandag den 22. juni, var han ikke syg. tirsdag den 23.
juni ringede de fra ms arbejdsplads om, at de skulle bruge nogle papirer. hun aftalte derfor
fridag onsdag den 23. juni. hun havde nået at få fat i papirerne, da en læge fra majorgården
ringede om onsdagen og fortalte, at m ikke kunne deltage i programmet, da han var dårlig.
hun blev bedt om at kontakte familiens læge, der herefter ringede til lægen på majorgården.
lægerne blev enige om, at m skulle indlægges på hospitalet. de sendte m hjem i en taxi, så
han kunne blive indlagt. han havde det elendigt, var helt krumbøjet og kunne næsten ikke
sige noget.
m blev straks indlagt på hvidovre hospital, og hun ringede til ellen jensen og bad om at
kunne holde fri torsdag. hun fortalte ellen jensen om ms indlæggelse. hun ville gerne være
til stede, når lægen kom, men der kom ingen læge, og hun kunne ikke rigtigt få noget ud af
hospitalet. det var nok holdningen, at der blot var tale om en alkoholiker. m havde det me-
get dårligt, og hun ringede igen til ellen jensen og bad om fri om fredagen. hun havde
glemt, at det var sidste dag før ferien. ellen jensen sagde, at hun skulle komme på arbejde.
dagen før sommerferien er en af årets travleste, og hun accepterede at møde. hun spurgte
straks, om hun kunne gå lidt tidligere. det tager 1 ½ - 1 ¾ timer at komme fra vassingerød til
hvidovre hospital. hun blev færdig med sit arbejde kl. 17.00, tids nok til at nå bussen kl.
17.16. hun planlagde normalt ikke kørslen mandag morgen, men peter post andersen havde
hverken planlagt eller forberedt kørslerne, så hun måtte lave også det. da hun forlod ar-
bejdspladsen, regnede hun med, at hun skulle på arbejde om mandagen.
                                                  -6-
lørdag formiddag besøgte deres yngste datter m på hospitalet, og datteren ringede til hende
fra hospitalet og fortalte, at m sad med hovedet nede i morgenmaden. hun skyndte sig til
hospitalet. da hun ankom, stod 5-6 mennesker rundt om m, og hun blev straks bedt om at
forlade stuen. m havde vejrtrækningsproblemer. han blev kørt til en slags intensivafdeling
og efter et par timer til en anden, hvor han blev lagt i respirator. om søndagen, hvor m fort-
sat lå i respirator, fik hun at vide, at m ikke ville overleve weekenden. deres yngste datter
var hos hende fra om lørdagen. den ældste datter var i tyrkiet. hun rejste hjem og ankom
mandag morgen. den yngste datter ringede til ellen jensen om søndagen og fortalte, at vid-
net ikke kom på arbejde om mandagen.
mandag den 29. juni 2009 om morgenen var hun sammen med døtrene til møde med læ-
gerne, der fortalte, at m var i dødsrisiko. den ældste datter ringede til bjørn klamer og med-
delte, at vidnet ikke kom på arbejde resten af ugen, da de netop havde fået beskeden om ms
helbredstilstand. bjørn klamer var på ferie – vistnok i østrig eller italien.
hun modtog opsigelsen den 29. juni 2009. den lå i hendes postkasse, da hun kom hjem sent
mandag aften fra hospitalet. brevet var uden porto, så det var blevet overbragt. opsigelsen
indeholdt forskellige kritikpunkter. hun genkender navnet antonio maya, men hun husker
ikke, at hun skulle have fået en besked om denne. hun husker ikke, at chaufføren henning
skulle på ferie. hun havde en forventning om, at hun kom på arbejde mandag morgen, og
det materiale, som hun havde afleveret om fredagen, var, som det plejede at være. hun hu-
sker ikke, om hun gav ferieafbud til chaufførerne. hun husker ikke noget om et tilbud til bh
grøftekanten. hun havde nogle gange henkastet sagt, at bjørn bare kunne fyre hende. det
var noget, de alle tre kunne finde på at sige. det møde, som omtales i slutningen af opsigel-
sesbrevet, har hun absolut ingen erindring om skulle have fundet sted. de holdt personale-
møder, men disse var ikke rettet mod hende. ingen har sagt til hende, at hun skulle forbedre
sig eller lignende, og hun har ikke fået nogen advarsler.
                                                -7-
hun var ikke på arbejde efter opsigelsen. hun er fortsat sygemeldt. m døde den 16. juli 2009
uden at være kommet til bevidsthed. hun var hos m i døgnets 24 timer fra opsigelsen og
frem til hans død.
hun husker ikke, at der skal have været problemer med hensyn til ferietilrettelæggelsen
sommeren 2008. ved afholdelse af ferie gik hun til bjørn klamer, eventuelt via ellen jensen. i
tilfælde af sygdom ringede hun til ellen jensen. da hun ringede og bad ellen jensen om fri i
forbindelse med ms indlæggelse, henviste hun ikke til familiefraværsloven, da hun på davæ-
rende tidspunkt ikke kendte til den. hun ved ikke, hvordan hendes fravær i perioden fra den
22. til 29. juni 2009 blev behandlet lønmæssigt.
bjørn klamer har forklaret, at han har drevet virksomhed som vognmand siden 1985. bjørn
klamer a/s beskæftiger sig med handicapkørsel for 12 kommuner samt turistkørsel. i 2009
havde selskabet 38-40 chauffører og 2-3 ansatte på kontoret. f fungerede som kørselskoordi-
nator. hun passede telefonen, tildelte ture til chaufførerne, modtog adresseændringer og af-
og tilmeldinger fra brugerne mv. der var mange tilpasninger i løbet af et dagsprogram. hun
udarbejdede også udkast til tilbud på turistkørsel, som skulle godkendes af ham, før de blev
sendt ud.
han havde kontor på 1. sal, mens kontorpersonalet sad i stuen. peter post andersen udførte
de samme arbejdsopgaver som f. ellen jensen koordinerede kørslerne. hun havde styr på
bilerne. connie kirstein var administrator og stod for lønbetalinger. hun var ”overhund”, og
ellers var det ellen jensen. ved sygdom skal medarbejderne ringe til kontorets hovednum-
mer og tale med ellen jensen, connie kirstein eller ham. hvis en medarbejder ønsker at hol-
de fri, rettes henvendelse til samme personkreds.
om de enkelte punkter i opsigelsesskrivelsen af 29. juni 2009 er det med hensyn til klienten
antonio maya, der er blind og hjerneskadet, hans opfattelse, at der må være kommet besked
om fredagen om, at den pågældende skulle afhentes om mandagen. ansvaret lå hos den, der
havde morgenvagten. det er hans opfattelse, at det var fs opgave. antonio maya stod i vej-
kanten og ventede på en bil, der ikke dukkede op. chauffør henning c., der havde vogn 41,
                                                -8-
havde ferie, og ellen jensen havde bedt om at få en anden chauffør, men dette blev ikke eks-
pederet. om mandagen var der ikke sat navne på turene, hvilket kan føre med sig, at flere
chauffører kører ud til samme bruger, og at andre ikke bliver afhentet. tilsvarende var bru-
gernes ferieafbud ikke kommunikeret ud til chaufførerne, der således kunne køre forgæves.
dette er dog ikke den store katastrofe. en børneinstitution havde bedt om et tilbud på fast
kørsel, men f sendte ikke tilbuddet ud. han havde ikke selv hørt, at f havde sagt ”han kan
bare fyre mig”, men han har fået det at vide af fs kolleger.
samarbejdet med f, der kom fra en stilling hos movia, fungerede i begyndelsen godt, men
forværredes. han erindrer ikke noget om problemer med ferieafholdelse i 2008. han tror ik-
ke, at f og ellen jensen havde det så godt sammen. der blev holdt adskillige møder for at få
f ”op igen”. de gik over til at holde faste ugentlige møder, hvor han selv, f, ellen jensen, pe-
ter post andersen og nogle gange connie kirstein deltog. på møderne blev det sagt til f, at
hun skulle udføre de opgaver, der var. det kørte et års tid på den måde, men tingene be-
gyndte at halte mere og mere. på møderne kørte de forløbene igennem for at sikre, at beske-
derne kom videre, og de ændrede procedurerne. der var ikke problemer med de øvrige an-
satte.
f havde fortalt, at hendes mand m var alkoholiseret, og at han var i ringe forfatning, og at
hun søgte en lejlighed i allerød. han ved ikke, om hun søgte skilsmisse. der var masser af
rygter blandt chaufførerne. han vidste, at m skulle på afvænning den 22. juni, men han blev
ikke informeret om udviklingen i ms sygdom. fredag den 26. juni var en vigtig dag, hvor
næsten alle vogne fik lavet deres ruter om. også mange chauffører holdt fri. han husker ik-
ke, om han mødte f den dag. søndag den 28. juni blev han ringet op af fs datter, der meldte
f syg næste dag, hvor opsigelsen blev afgivet. han husker ikke, om hun sagde hvorfor. han
kendte ikke familiefraværsloven. han var ikke selv på kontoret, da opsigelsen blev afsendt.
han var nok på ferie. han har konciperet brevet, men ikke skrevet det under. det har connie
kirstein. han ved, at han er for lang tid om at opsige folk. opsigelsen var ikke noget, som
han bare lige fandt på. det var slutningen af måneden, og derfor skulle den ud. på et tids-
punkt fik han at vide, at m var afgået ved døden.
                                                 -9-
connie kirstein har forklaret, at hun er administrator hos bjørn klamer a/s, hvor hun har
været ansat i 14 år. hun står for alt med løn. hun underskrev opsigelsen til f for bjørn kla-
mer.
det var på et tidligere tidspunkt besluttet, at f skulle opsiges. det var bjørn klamer, hun selv
og kørselsteamet enige om. bjørn klamer skrev opsigelsen, som hun havde liggende. f hav-
de selv givet udtryk for, at hun ikke ville være der længere, og der var flere forskellige for-
hold, der gjorde sig gældende, men vidnet husker ikke nogen speciel episode eller dato. de
havde gentagne gange forsøgt at forbedre situationen, men uden resultat. under møder fik f
at vide, at der var ting, der ikke var i orden, men det var svært at få en kommunikation med
hende. med hensyn til den 29. juni er det svært at pege på konkrete forhold. f havde ansva-
ret for eftermiddagsprogrammet, og det var svært for den medarbejder, der mødte ind om
morgenen, ”at tage bolden op”.
i starten af fs ansættelse havde vidnet ikke så meget at gøre med hende, men i de sidste par
måneder var de mere sammen. hun har ikke modtaget kundeklager, men har hørt om ture,
der ikke blev kørt. der var også problemer med sommerferien 2008, hvor peter post ander-
sen slet ikke fik sin ferie. der kunne ikke opnås enighed internt. nogen gange meldte f sig
syg.
f fortalte i foråret og sommeren 2009 om sin ægtefælle m. det var ikke noget godt forhold –
m var dranker. f ville gerne flytte fra m og søgte efter en lejlighed. vidnet var ikke den, der
hørte mest om situationen. f fik en halv fridag til at følge m til afvænningsbehandling. da-
gen efter var f på arbejde. vidnet hørte, at der var sket nogle komplikationer, og at m var
blevet indlagt på hospitalet. vidnet hørte ikke så meget om, hvad der skete. f var ikke så
meget på arbejde i disse dage.
peter post andersen har forklaret, at han har været ansat hos bjørn klamer a/s i knap 3 år.
han sad tidligere på kontoret, men begyndte i efteråret 2009 at køre bus.
                                                      - 10 -
da han sad på kontoret, planlagde han kørslerne. han var en del af et team med kørselsle-
der ellen jensen og f. connie kirstein sad i bogholderiet og havde ikke med kørslerne at gø-
re. vidnet mødte kl. 6.00 om morgenen, hvor han tog imod ændringer i kørselsprogrammet
og sørgede for, at det hele fungerede. senere på morgenen mødte ellen jensen, og kl. 9.00
mødte f. han havde selv fri kl. 14. f planlagde kørslerne om eftermiddagen og tog i øvrigt
imod forespørgsler, afgav tilbud og beregnede priser. da f blev syg i sommeren 2008, måtte
han rykke sin ferie i 2 uger.
der blev jævnligt holdt møder på kontoret. de var i en overgangsfase, hvor et nyt system
skulle indarbejdes. der blev lavet nogle fejl, og der var derfor ind imellem ”opsangsstem-
ning” på møderne. både han selv og f, men også ellen jensen kunne få en opsang af bjørn
klamer for at få systemet til at fungere.
han vidste, at f levede sammen med en mand, der var alkoholiker, og at dette gik f på. han
husker også, at fs mand skulle indlægges til alkoholafvænning, og at hun blev meget stille i
dagene op til. han fik en sms fra f om, at det ikke stod godt til med hendes mand, men han
husker ikke præcist, hvornår han modtog den. han er ikke sikker på, at han var på arbejde
den 29. juni, men han mener, at han på et tidspunkt fik at vide, at opsigelsen lige var afgivet.
efter opsigelsen talte han med f, og de havde også kontakt via sms, hvor han bl.a. fik at vi-
de, at det stod rigtigt skidt til med hendes mand.
parternes argumenter
hk danmark som mandatar for f har anført, at f har krav på en godtgørelse efter familie-
fraværslovens § 4, stk. 2, jf. § 4, stk. 1, jf. § 1, nr. 1, subsidiært efter funktionærlovens § 2 b.
det gøres gældende, at det var fs fravær mandag den 29. juni 2009, der begrundede bjørn
klamer a/s ’ opsigelse af hende. samtlige kritikpunkter i opsigelsesskrivelsen kan henføres
til fs manglende fremmøde mandag morgen, herunder manglende afhentning af antonio
                                                   - 11 -
maya, uddeling af vogn 41’s ture mv. under det tredje kritikpunkt er der direkte henvist til
”mandag morgen hvor du f ikke kom …”.
om det faktiske forløb kan det lægges til grund, at f efter forudgående aftale med arbejds-
pladsen havde fri onsdag den 24. juni, og at hun med henvisning til sin ægtefælles hospitals-
indlæggelse aftalte fridag også torsdag den 25. juni. fredag den 26. juni var hun på arbejde
hele dagen, selvom hun havde anmodet om at få fri på grund af ægtefællens sygdom. det
ligger altså klart, at det er forholdene om mandagen den 29. juni, som var afgørende for op-
sigelsen. søndag den 28. juni ringede fs yngste datter til bjørn klamer og meldte hende syg
mandag, og om mandagen ringede den ældste datter og meldte f syg resten af ugen. det var
dér, opsigelsen blev ekspederet.
i weekenden var fs ægtefælle gået i leverkoma og havde fået lungebetændelse. han blev lagt
i respirator og var i livsfare. bjørn klamer a/s har ikke været i tvivl om, at fs fravær skyldtes
ægtefællens indlæggelse. dette fortalte f, da hun bad om fri om fredagen, og dette er blevet
gentaget, da fs døtre søndag og mandag ringede og meldte f syg.
efter familiefraværslovens § 1, nr. 1, jf. § 4, stk. 1, har en medarbejder ret til fravær fra arbej-
det, når tvingende familiemæssige årsager gør sig gældende i tilfælde af sygdom eller ulyk-
ke, der gør medarbejderens umiddelbare tilstedeværelse påtrængende nødvendig (force ma-
jeure). i det foreliggende tilfælde er betingelserne klart opfyldt. fs tilstedeværelse var på-
trængende nødvendig, da hendes ægtefælle akut kom i livsfare. force majeure-begrebet i § 1,
stk. 1, skal forstås bredere end det traditionelle begreb om naturkatastrofer og lign.
af bemærkningerne til lovforslagets § 4 fremgår, at bestemmelsen fastsætter lønmodtagerens
beskyttelse mod afskedigelse som følge af udnyttelse af fraværsretten eller fremsættelse af
ønske om at udnytte fraværsretten, og at lønmodtageren for at give denne en reel beskyttelse
har krav på en godtgørelse, hvis denne afskediges i strid med bestemmelsen. ukendskab til
loven fritager ikke bjørn klamer a/s for ansvar.
                                                 - 12 -
det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at opsigelsen i det hele var usaglig og derfor
under alle omstændigheder kan begrunde en godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b. bjørn
klamer a/s har frafaldet at føre vidnet ellen jensen, og der var ingen uoverensstemmelser
mellem f og peter post andersens forklaringer. der kan derfor udledes, at der ikke var sær-
lige kritikpunkter mod f, som de to andre ikke også fik, og at problemerne skyldtes indkø-
ring af et nyt system. det ville i øvrigt være helt uacceptabelt at forvente en fejlfri arbejdsind-
sats fra f under ægtefællens alvorlige sygdom. en opsigelse i den situation ville for ikke at
være usaglig kræve en påtale, hvilket f ikke har fået, heller ikke mundtligt.
ved udmåling af en godtgørelse efter familiefraværsloven bør udmålingspraksis efter lige-
behandlingsloven og forskelsbehandlingsloven tages i betragtning. godtgørelsen bør heref-
ter udmåles som svarende til 9 måneders løn, og i hvert fald ikke under 6 måneders løn. en
godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b, bør udmåles til 1½ - 2 måneders løn. opsigelsen
var uanstændig og himmelråbende usaglig.
bjørn klamer a/s har anført, at opsigelsen blev udfærdiget den 29. juni 2009, hvor den blev
underskrevet af connie kirstein på vegne af bjørn klamer.
det faktiske hændelsesforløb kan ikke subsumeres under familiefraværsloven og bestem-
melsen om force majeure. i opsigelsesskrivelsen henvises således til en række kritikpunkter
og ikke til, at f har udnyttet sin ret efter familiefraværsloven. der havde allerede fra som-
merferien 2008 været problemer med f, og opsigelsen skal ses som udtryk for, at der var
samlet til bunke. en række forhold har været påtalt. der var problemer med kvaliteten af fs
arbejde. fejlene i juni kom blot oveni. det må anses som bevist, at f forud for opsigelsen fik
meddelt en mundtlig advarsel, og at hun derfor var klar over, at der ikke var fuld tilfredshed
med hendes arbejde.
der er ikke indikationer for, at opsigelsen skyldtes fs fravær den 29. juni, men bjørn klamer
a/s er enig i, at datoen den 29. juni er afgørende. det er ubestridt, at fs fravær blev behand-
let som sygdom, således at der ikke er sket løn-afkortning. den besked, som bjørn klamer fik
fra fs datter søndag den 28. juni, var også en sygemelding.
                                                  - 13 -
det er bjørn klamer a/s’ opfattelse, at forholdet ikke kan henføres til familiefraværslovens §
1, idet der ikke forelå en ”force majeure”-situation, og idet bjørn klamer ikke var bekendt
med situationens alvorlige karakter. det fremgik af bevisførelsen, at f ikke var på arbejde re-
sten af tiden frem til ægtefællens dødsfald, svarende til 17 dage. dette tidsforløb ligger langt
udover, hvad en force majeure-situation tilsiger. der er derfor ikke grundlag for at henføre
forholdet under familiefraværsloven. hertil kommer, at parterne først efterfølgende har fået
kendskab til familiefraværslovens eksistens.
en eventuel godtgørelse efter familiefraværsloven skal, som det også fremgår af bemærknin-
gerne til loven, fastsættes under hensyn til fs ansættelsestid og omstændigheder i øvrigt.
loven har hverken et maksimum eller et minimum. f havde på opsigelsestidspunktet været
ansat i ca. 2 år. på baggrund heraf gøres det gældende, at godtgørelsen ikke kan overstige 3
måneders løn. der henvises til u.2011.70ø.
vedrørende spørgsmålet om godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b gøres det gældende, at
der siden 2008 havde været problemer med fs indsats, og at det som anført havde været
drøftet på en række møder. f havde flere gange udtrykt, at ”han kan bare fyre mig”. når
man siger sådan, må man regne med, at det kommer arbejdsgiveren for øre. af de grunde,
der er anført i opsigelsen, har f tilsidesat sit ansvar hos bjørn klamer a/s. fejlene, som kan
henføres til f, må anses som grove og vanskelige at rette op på. fejlene var væsentlige for
virksomheden, og opsigelsen var sagligt begrundet, også selvom der ikke skulle være givet
en forudgående advarsel. hvis retten måtte finde opsigelsen usaglig, bør en godtgørelse
højst udmåles til 1 – 1½ måneds løn.
sø- og handelsrettens afgørelse
det lægges efter bevisførelsen til grund, at fs ægtefælle, der den 24. juni 2009 blev indlagt på
hvidovre hospital, under indlæggelsen lørdag den 27. juni 2009 blev ramt af en kraftig lun-
gebetændelse og gik i leverkoma, og at han natten til søndag blev lagt i respirator på hospita-
                                                   - 14 -
lets intensivafdeling. det lægges endvidere til grund, at ægtefællen var i akut risiko for at af-
gå ved døden, hvilket hospitalets læger orienterede f om.
retten finder på den anførte baggrund, at der gjorde sig sådanne tvingende familiemæssige
årsager gældende, at fs tilstedeværelse hos den sygdomsramte ægtefælle var påtrængende
nødvendig. f havde derfor ret til fravær fra sit arbejde hos bjørn klamer a/s den 29. juni
2009, jf. familiefraværslovens § 1, nr. 1).
under de anførte omstændigheder, og idet der ikke i øvrigt er grundlag for at anse opsigel-
sen for rimeligt begrundet i fs forhold, finder retten, at opsigelsen, der fandt sted samme dag
den 29. juni 2009, og i hvilken der var henvisning til fs manglende fremmøde og en række
omstændigheder og problemer denne dag, må anses at have været i strid med familiefra-
værslovens § 4, stk. 1, jf. § 1, nr. 1). bjørn klamer a/s skal derfor i medfør af familiefraværs-
lovens § 4, stk. 2, betale en godtgørelse til f, der under hensyn hendes ansættelsestid og sa-
gens omstændigheder i øvrigt passende kan fastsættes til 4 måneders løn, svarende til
112.320 kr.
efter sagens udfald skal bjørn klamer a/s betale sagsomkostninger til hk danmark med
31.000 kr., heraf 3.000 kr. i delvis godtgørelse for hk danmarks omkostninger til retsafgift og
28.000 kr. til dækning af advokatomkostninger.
                                          thi kendes for ret:
bjørn klamer a/s skal inden 14 dage til hk danmark som mandatar for f betale 112.320 kr.
med procesrente fra den 12. april 2010.
i sagsomkostninger betaler bjørn klamer a/s inden samme frist 31.000 kr., der forrentes efter
rentelovens § 8a.
aase weiler madsen                       claus forum petersen              anders terp-hansen
                - 15 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den