text:
- lca
                                      udskrift
                                           af
                         sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                        dom
afsagt den 19. januar 2017.
v-82-15
                                jobteam a/s
                                (advokat jørgen makholm)
                                mod
                                1) jacob lund brasse
                                2) handson ivs
                                (advokat peer b. petersen for begge)
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag handler om, hvorvidt der er sket krænkelse af ophavsret eller ubeføjet benyttelse
af erhvervshemmeligheder i forbindelse med, at jacob lund brasse startede vikarvirksom-
heden handson ivs umiddelbart efter at være blevet fritstillet fra sin stilling i en tilsvarende
virksomhed, jobteam a/s.
                                                 -2-
sagen blev anlagt den 2. marts 2015 ved retten i kolding og senere henvist til sø- og han-
delsretten.
sagsøger, jobteam a/s, har nedlagt følgende endelige påstande:
sagsøgte 1 tilpligtes at betale sagsøger 200.000 kr. med tillæg af renter fra sagens anlæg.
sagsøgte 2 tilpligtes at betale sagsøger 500.000 kr. med tillæg af renter fra sagens anlæg.
sagsøgte 1 og 2 forbydes at anvende materiale eller viden stammende fra sagsøger, som de
sagsøgte på uberettiget vis – dels selv, dels via hjælp af tina vestergaard – har erhvervet sig.
sagsøgte 1 og 2 tilpligtes at anerkende, at bevissikringssagen fs 12638/2014 foretaget af fo-
gedretten ved retten i kolding er anlagt med rette.
sagsøgte, jacob lund brasse og handson ivs, har påstået frifindelse og i tillæg hertil be-
mærket, at forbudspåstanden er for ubestemt/bredt formuleret til, at den kan realitetsbe-
handles.
oplysningerne i sagen
sagsøgeren, jobteam a/s’, påstande er baseret på et synspunkt om, at den tidligere ansatte,
sagsøgte jacob lund brasse, og hans iværksætterselskab, handson ivs, som led i opstart af
konkurrerende virksomhed inden for vikarbranchen og i samarbejde med den ligeledes tid-
ligere ansatte tina vestergaard har krænket jobteams ophavsret til samarbejdsaftaler og for-
retningsbetingelser mv. samt ubeføjet benyttet erhvervshemmeligheder tilhørende jobteam.
ud over denne sag har jobteam anlagt en lignende sag mod tina vestergaard ved retten i
esbjerg, som blev forligt, før hovedforhandlingen i nærværende sag fandt sted.
                                                -3-
forud for denne sag blev der gennemført en bevissikringsforretning mod jacob lund brasse
og handson ivs ved retten i kolding den 10. december 2014.
jacob lund brasse blev ansat som afdelingsleder af grindsted afdelingen i jobteam den 29.
juli 2014. han var ansat indtil den 29. september 2014, hvor han blev opsagt med virkning fra
den 13. oktober 2014 og fritstillet øjeblikkeligt. det fremgår af opsigelsesskrivelsen, at en af-
talt kundeklausul på grund af ansættelsens varighed ikke fandt anvendelse.
den 2. oktober 2014 stiftede jacob lund brasse iværksætterselskabet handson, der ligesom
jobteam udbyder vikarservice.
tina vestergaard var ansat i jobteam som vikar fra den 16. juni 2014 og som fastansat fra
den 1. august 2014 til ca. den 18. september 2014, hvor hun opsagde sin stilling til fratræden
på det tidligst mulige tidspunkt, som parterne er uenige om, men som var enten ved udgan-
gen af oktober eller november 2014. tina vestergaard blev sygemeldt den 30. september 2014
og blev på et omtvistet tidspunkt i slutningen af 2014 eller starten af 2015 i en periode til-
knyttet handson.
jobteam har fremlagt skærmprints og mails, som jobteam anfører hidrører fra en intern un-
dersøgelse af jobteams it-system iværksat kort tid efter fritstillingen af jacob lund brasse,
og som angiveligt viser, at tina vestergaard og til dels også jacob lund brasse har arbejdet i
jobteams it-system også efter sygemeldingen henholdsvis fritstillingen, og at der herunder
er oprettet og arbejdet med dokumenter vedrørende handson i form af kandidatbaser, pris-
liste, samarbejdsaftale for handson og samarbejdsaftale mellem handson og kunden dan-
po mv.
de sagsøgte har navnlig under henvisning til manglende dokumenterbare oplysninger om
og på de ensidigt udarbejdede skærmprints helt generelt bestridt anvendeligheden og bevis-
værdien heraf.
                                                -4-
jobteam har endvidere fremlagt en intern e-mail af 12. november 2014 fra medarbejderen
sophie pagh, som i e-mailen skriver, at hun har kontaktet 23 af jobteams vikarer, og at 21 af
dem oplyser at være blevet kontaktet af handson.
ved kendelse af 18. november 2014 bestemte retten i kolding, at der uden forudgående var-
sel kunne iværksættes en bevissikring efter retsplejelovens § 653 hos handson ivs og jacob
lund brasse.
under bevissikringsforretningen, som blev gennemført den 10. december 2014, fandt den it-
sagkyndige, bo kjer, bl.a. følgende 13 e-mails hos handson og jacob lund brasse:
       e-mail af 20. august 2014 fra jlb@jobteam.dk til brasse@live.dk, hvorved jacob lund
         brasse fra sin arbejds e-mail til sin private e-mail videresendte en e-mail af samme
         dato fra jobteam medarbejderen per-michael ibsen til jacob lund brasse vedrø-
         rende udarbejdelse af tilbud til kunden kelsen group vedhæftet tre dokumenter
         med tilbud og forretningsbetingelser.
       e-mail af 24. september 2014 jlb@jobteam.dk til brasse@live.dk, hvorved jacob lund
         brasse fra sin arbejds e-mail til sin private e-mail videresendte dokumentet “uge 33
         udbudsliste” oprindeligt sendt til ham samme dag fra tina vestergaard.
       e-mail af 29. september 2014 (dagen for opsigelsen og fritstillingen), hvorved jacob
         lund brasse fra sin arbejds e-mail til sin private e-mail sendte dokumenterne: “a-
         standard ny samarbejdsaftale 2013” og “grindsted 2014.xls”.
       e-mail af 7. oktober 2014, hvorved jacob lund brasse fra sin private e-mail videre-
         sendte de to ovennævnte dokumenter til tina vestergaard på hendes private e-
         mail adresse, 7599@ofir.dk.
                                       -5-
 e-mail af 7. oktober 2014 fra jacob lund brasses private e-mail til tina vester-
  gaards private e-mail vedhæftet “uge 33 udbudsliste.xlsx”.
 e-mail af 10. oktober 2014, hvorved jacob lund brasse genfremsendte sin første e-
  mail fra den 7. oktober 2014 med vedhæftede dokumenter til tina vestergaard.
 e-mail af 11. oktober 2014, hvorved jacob lund brasse på ny genfremsendte de to
  dokumenter, der var vedhæftet den første mail fra den 7. oktober 2014, til tina ve-
  stergaard.
 e-mail af 11. oktober 2014, hvorved jacob lund brasse fra sin private e-mail til sin
  e-mail hos handson fremsendte de samme to dokumenter (“grindsted 2014.xls”
  og a-standard ny samarbejdsaftale 2013”).
 e-mail af 19. oktober 2014 fra tina vestergaard til jacob lund brasse vedhæftet do-
  kumenterne “samarbejdsaftale handson” og “tilknytningsaftale handson”.
 e-mail af 19. oktober 2014, hvorved jacob lund brasse videresendte de to oven-
  nævnte dokumenter fra sin private e-mail til sin arbejds e-mail hos handson.
 e-mail af 27. oktober 2014 fra jacob lund brasse til tina vestergaard (både hendes
  e-mailadresse hos handson og hendes private e-mail) vedhæftet “uge 33 udbuds-
  liste.xlsx”
 e-mail af 7. november 2014 fra jacob lund brasses private e-mail til hans e-mail hos
  handson vedhæftet dokumenterne “samarbejdsaftale handson” og “tilknyt-
  ningsaftale handson”.
                                           -6-
      e-mail af 7. november 2014 fra jacob lund brasses private e-mail til hans e-mail hos
        handson, hvorved han videresendte en besked oprindeligt sendt fra hans e-mail
        adresse hos jobteam til hans private e-mail adresse vedrørende “tilbud til kelsen
        group” vedhæftet dokumenterne “1014.08.20 tilbud 02 differentieret” og
        “2014.08.20 tilbud 01 generel”.
under bevissikringsforretningen blev der endvidere bl.a. fundet følgende syv dokumenter
hos handson og jacob lund brasses:
      forretningsbetingelser for handson.
      kandidatprofil for handson (standard til angivelse af profilen for en vikar hos
        handson).
      samarbejdsaftale mellem danpo og handson. udateret og uunderskrevet.
      standardsamarbejdsaftale for jobteam.
      udpluk af kandidatdatabase for handson med angivelse af udvalgte vikarers for-
        navn, bopæl (by), alder, fagområde mv.
      brev til danpo a/s med oplæg til samarbejdsaftale mellem danpo og jobteam-
        danmark (jobteams tidligere navn). brevet er dateret den 29. september 2014 og
        fremstår som afsendt af kunde- og personalekonsulent per-michael ibsen. brevet
        var vedlagt oversigt over timehonorar for vikarassistance.
      handsons prisliste pr. 1. oktober 2014.
                                               -7-
parterne er ikke enige om, hvorvidt der under bevissikringsforretningen blev fundet flere
dokumenter af betydning for sagen end de, der er angivet ovenfor.
jobteam har fremlagt eksempler på bl.a. jobteams personprofil, tilknytningsaftale, samar-
bejdsaftale, udbudsliste samt prisliste med henblik på sammenligning med de tilsvarende
dokumenter fra handson fundet under bevissikringsforretningen.
der er tillige fremlagt eksempler på forretningsbetingelser og tilknytningsaftale fra andre vi-
karbureauer.
endvidere har sagsøgeren afspillet telefonsamtaler optaget af medarbejdere hos jobteam,
som med henblik på oplysning af sagen angiveligt har ringet til handson og oplyst at være
interesseret i vikarjob.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af erik brinch nielsen, jacob lund brasse, per-michael
ibsen, hans erik jepsen, henny gade, peter mortensen, bo kjer, jeanette bro fejring, chri-
stian parbo, finn storm, tina vestergaard og birthe rechnagel.
erik brinch nielsen har forklaret bl.a., at han er eneaktionær i jobteam. han er administre-
rende direktør og har været det i 20 år. han er uddannet cand.merc. jobteam har 13 afdelin-
ger, hvoraf han selv driver syv afdelinger, mens resten drives af franchisetagere.
jacob lund brasse blev i juli 2014 ansat som leder af grindsted afdelingen, der primært til-
byder ufaglærte vikarer. tina vestergaard arbejdede i esbjerg afdelingen og dækkede tillige
grindsted, indtil jacob lund brasse blev ansat, hvorefter hun fortsatte i grindsted under ja-
cob lund brasses ledelse.
                                                -8-
samarbejdet med jacob lund brasse var præget af problemer fra starten. jacob brasse brød
virksomhedens interne regler ved at benytte vikarer fra de andre afdelinger uden at give be-
sked om det. afdelingerne skal give hinanden lov til at låne vikarer, og halvdelen af indtje-
ningen skal afleveres til den afdeling, hvor vikaren er registreret. vikarer er en vigtig res-
source, og oplysninger om både vikarer og kunder er fortrolige oplysninger. dette fremgår
også af deres samarbejdsaftaler.
jobteam arbejder med forskellige aftaler, betingelser og koncepter. jobteams standarddo-
kumenter er udarbejdet af bl.a. ansatte konsulenter og med juridisk bistand. jobteams for-
retningsbetingelser for det ufaglærte område er en videreførelse af forretningsbetingelserne
fra dengang, selskabet hed ”sejersen vikar”. forretningsbetingelserne er udarbejdet sammen
med dansk erhverv og opdateres hvert år. jobteam har selv udarbejdet konceptet til per-
sonprofiler, der sendes til kunderne, særligt inden for det faglærte område. tilknytningsafta-
len er en aftale, som jobteam indgår med vikarerne, og som vikaren underskriver, inden vi-
karen sendes ud virksomheden. jobteam har selv udviklet konceptet for samarbejdsaftalen,
og den bruges til at indgå aftale med virksomheden. derudover anvender jobteam pusle-
spilsanalysen og disc-modellen med henblik på at rekruttere den rigtige medarbejderprofil.
han troede, at de var de eneste, der anvendte denne form for personanalyse. de betaler li-
cens for anvendelsen af disc-modellen.
jobteam har endvidere udarbejdet en udbudsliste. den udfyldes med oplysninger om deres
kandidater (vikarer) og fremsendes til jobteams potentielle kunder. det er en liste, der lø-
bende bliver opdateret. for at undgå, at kunden ringer direkte til vikaren, indeholder ud-
budslisten alene vikarens fornavn. listen er ikke tilgængelig på jobteams hjemmeside.
jobteams prisliste er udarbejdet internt i jobteam. den er fortrolig, og de forventer, at deres
kunder behandler den herefter. den er heller ikke offentlig tilgængelig på deres hjemmeside.
jobteams omsætningstal for grindstedafdelingen er i høj grad fortrolig. kun få ansatte har
kendskab til tallene, herunder afdelingslederen og økonomichefen.
                                                 -9-
omsætningstallene anvendes bl.a. til at udregne kvartalsvis bonus til afdelingslederne. bo-
nussen beregnes ud fra omsætningstallene. men først efter kvartalets afslutning, når de sid-
ste arbejdssedler for vikarer er blevet registreret, kan bonussen regnes ud, hvorefter en even-
tuel bonus udbetales med den følgende månedsløn.
jobteams vikarliste er helt central. den er fortrolig og ikke offentlig tilgængelig. afdelings-
lederne har også adgang til andre afdelingers vikarlister med henblik på muligheden for at
låne vikarer fra en anden afdeling.
jobteams kundelister er heller ikke offentlige tilgængelige, og det er tillige dybt fortroligt
materiale, da de lever af deres kunder og af deres vikarer. han kan ikke huske, hvor mange
vikarer jobteam havde registreret i 2014, men på vagtlisten var der omkring 40-50 vikarer.
jacob lund brasse blev afskediget den 29. september 2014. hovedårsagen til afskedigelsen
var, at han havde brugt 7-10 vikarer fra afdelingen i herning, uden at der var blevet afregnet
til herning. jobteams afdeling i herning drives som franchise. det er som sagt helt afgøren-
de, at man oplyser om lån af vikarer, og at man afregner. derudover var der for mange ”gule
sedler” og ikke styr på afdelingen.
mødet, hvor jacob lund brasse blev opsagt, forløb fint, og jacob lund brasse ønskede ikke
en forklaring på opsigelsen. på det tidspunkt var de ikke klar over, at han havde videresendt
fortroligt materiale til sin private mail. dette blev jobteam først opmærksom på, da de blev
kontaktet af en vikar, der var meget utilfreds med, at hun var blevet kontaktet af et nyt vi-
karbureau. jobteam kontaktede derefter en række vikarer, og det viste sig, at en stor del af
dem var blevet kontaktet af det nye vikarbureau, handson.
den 30. september 2014 indgav tina vestergaard en sygemelding. det var kort tid efter, de
havde fritstillet jacob lund brasse. han mener, at tina vestergaard havde en hjemmeopkob-
ling til jobteams it- system under sin sygemelding.
                                              - 10 -
i forlængelse af henvendelserne fra enkelte af jobteams vikarer kontaktede per-michael ib-
sen fra jobteam en lang række af jobteams kunder, og der tegnede sig et billede af, at også
de var blevet kontaktet af handson. dette omfattede kunderne kelsen group, c.k. produk-
tion, danpo, flensted, palsgaard, midtjysk pap og grindsted gymnasium & hf. årsomsæt-
ningen på disse kunder ligger på omkring 10 mio. kr.
han deltog under bevissikringsforretningen sammen med per-michael ibsen og advokat
jørgen makholm. han stod udenfor med per-michael ibsen, mens den it-sagkyndige, advo-
kat jørgen makholm og fogeden talte med jacob lund brasse indenfor. de bilag, der var ved-
lagt den oprindelige anmodning om bevissikring, var fremfundet af per-michael ibsen.
den standardsamarbejdsaftale for jobteam, der var vedlagt som underbilag 3 til bevissik-
ringssagen, er en ældre udgave, som ikke anvendes længere. han ved ikke, hvorfor der står
jobteam på dokumentet og www.jobteamdanmark.dk i sidefoden. selskabet ophørte med at
hedde ’jobteamdanmark’ for ca. 10 år siden.
han kan ikke huske, om der blev fundet en vikarliste under bevissikringssagen. men hands-
on må have haft jobteams vikarliste, eftersom mange af jobteams vikarer var blevet kon-
taktet af handson. jobteams vikarer kan godt være registreret hos flere vikarbureauer på
samme tid.
jacob lund brasse har forklaret bl.a., at han har arbejdet med salg i 20 år. han har læst ha
og innovation og ledelse. han har tidligere haft ansættelse hos bl.a. biludlejningsfirmaet sixt
og edc erhverv. hos edc erhverv havde han personaleansvar. han havde lagt sit cv på jo-
bindex og blev kontaktet af jobteam. han var til tre samtaler à to-tre timers varighed med
bl.a. erik brinch nielsen, hvorefter han blev ansat som afdelingsleder i jobteams afdeling i
grindsted. hans lønpakke bestod af en månedsløn på 37.000 kr. ved 100 % opfyldelse af
budgettet. han havde en vagttelefon, der betød, at han skulle være til rådighed. han arbej-
dede et sted mellem 50-60 timer om ugen. han havde ikke påtaget sig en konkurrenceklau-
sul. som afdelingsleder bestod hans arbejde i den daglige ledelse af grindsted afdelingen.
han havde tre medarbejdere ansat, tina vestergaard, per-michael ibsen og brian.
                                              - 11 -
tina vestergaard havde alt for stor en arbejdsbyrde, og hun var enormt stresset. per-michael
ibsen blev ved med at give tina vestergaard arbejdsopgaver, som hun ikke kunne håndtere,
hvilket er grunden til, at hun gik ned med stress og blev sygemeldt. da de ikke kunne følge
med, blev sophie pagh ansat. men tina vestergaard endte med at opsige sin stilling i sep-
tember 2014. hun var sygemeldt i en periode og fratrådte ved udgangen af november 2014.
da han blev opsagt fra jobteam, frafaldt kundeklausulen, da han kun havde været ansat i 2
måneder. han blev meget overrasket over opsigelsen. det var uden forvarsel og uden forud-
gående kritik, og det kom som et chok. han fik ikke nogen forklaring på opsigelsen. hans
sidste dag på kontoret var den 29. september 2014, hvor han afleverede nøgle og telefon med
videre. han har aldrig haft mulighed for at tilgå jobteams server, med mindre han var på
kontoret.
det var meningen, at han skulle have hjemmeopkobling til jobteams it-system. men det
kom aldrig til at virke. både telefon og computer var af ældre dato. på grund af travlhed ar-
bejdede han ofte hjemme om aftenen, og da hjemmeopkoblingen ikke virkede, sendte han en
række mails med vedhæftede dokumenter fra sin arbejdsmail til sin privatmail, bras-
se@live.dk. på den måde kunne han derhjemme arbejde videre med de opgaver, han ikke
havde nået i løbet af dagen. der var generelt meget aften- og hjemmearbejde, og arbejdskli-
maet var anspændt fra starten.
den fremlagte mail af 20. august 2014 vedrørte et tilbud til kelsen group, som han skulle ar-
bejde videre med hjemmefra om aftenen. han havde fået tilsendt materialet fra per-michael
ibsen, og det hastede med at få tilbuddet gjort færdigt.
mailen af 24. september 2014 var en udbudsliste, som tina vestergaard havde sendt til ham.
hun var bagud med den, og han skulle læse korrektur på den. han arbejdede videre med
dokumentet om aftenen.
                                               - 12 -
mailen af 29. september 2014 vedrørte en standard for ny samarbejdsaftale 2013 og et om-
sætningsark. samarbejdsaftalen, der henviste til ’jobteamdanmark’, blev brugt til at indgå af-
taler med deres kunder, og han skulle bruge den, fordi han skulle arbejde videre med til-
buddet til kelsen group hjemme efter arbejdstid. omsætningsarket havde han sendt til sig
selv, fordi brian og tina vestergaard ikke var enige i udregningen af deres bonusbeløb.
det var ikke ham, der foretog beregningerne af løn i jobteam. men omsætningsoversigten
var helt nødvendig, hvis medarbejderne ønskede at tjekke, om deres løn var beregnet kor-
rekt. han kan ikke huske, om han selv fik udbetalt kvartalsbonus. han videresendte omsæt-
ningsoversigten til sin private e-mail adresse og til tina vestergaards private e-mailadresse
med henblik på videresendelse til fagforeningen, der skulle efterberegne, om lønnen var op-
gjort korrekt.
den 2. oktober 2014 oprettede han iværksætterselskabet, handson, der beskæftiger sig med
rekruttering og vikarservice. han ville prøve kræfter med at være selvstændig. i forbindelse
med oprettelsen af selskabet hjalp tina vestergaard med nogle ting. det var ikke noget, han
havde bedt hende om.
den 7. oktober 2014 sendte han to mails fra sin private mailadresse til tina vestergaard, da
hun skulle bruge dokumenterne. den ene mail var en videresendelse af jobteams udbudsli-
ste for uge 33, som jobteam havde pålagt tina vestergaard at arbejde på, selvom hun var
sygemeldt. den anden mail af samme dato indeholdt ’standard ny samarbejdsaftale 2013’.
han genfremsendte sidstnævnte mail den 10. oktober 2014 og igen den 11. oktober 2014, da
tina vestergaard havde problemer med at åbne de vedhæftede filer. han prøvede også at
sende mailen fra sin private mailadresse til sin nyoprettede arbejdsmail den 11. oktober 2014
for derfra at sende den til tina vestergaard.
mailen af 19. oktober 2014 indeholdt en samarbejdsaftale og en tilknytningsaftalen for
hands-on, som han samme dag videresendte til sin nyoprettede arbejdsmail. det var para-
digmer, som tina vestergaard på egen hånd havde udarbejdet. handson har ikke brugt dis-
se dokumenter til noget. handson bruger en anden samarbejdsaftale.
                                               - 13 -
han oprettede en handson e-mail adresse til tina vestergaard med initialerne ”tv”, og han
fremsendte dokumenter til denne mail og tina vestergaards private e-mail, blandt andet
mail af 27. oktober 2014. han fremsendte mails til tina vestergaard på hendes eget initiativ.
mailen af 7. november 2014 fra hans private e-mail til handson mail med en række doku-
menter skyldes oprydning på hans private mail.
efter oprettelsen af handson kørte han rundt og besøgte virksomheder for at få kunder. ti-
na vestergaard var med på de fleste virksomhedsbesøg i slutningen af 2014, men først efter,
at hun var fratrådt sin stilling hos jobteam.
han havde talt med tina vestergaard om, at hun kunne starte i praktik hos handson i de-
cember 2014, og at hun fra 1. januar 2015 kunne blive ansat i 6 måneder med løntilskud. men
de kunne ikke blive enige om lønnen, hvorefter samarbejdet ophørte. tina vestergaard nåe-
de at arbejde for handson i kort tid, og hun underskrev bl.a. en tilknytningsaftale mellem
handson og en vikar den 14. november 2014. hun har ikke arbejdet for ham eller handson,
mens hun var på sygedagpenge.
han har ikke talt med tina vestergaard i lang tid, men han ved, at sagen har påvirket hende
meget. han har ikke instrueret tina vestergaard i at bortfjerne ting fra jobteam eller udar-
bejde udkast til dokumenter. han stiftede handson, fordi han ønskede at drive end bedre
virksomhed end jobteam.
handson startede med at få kunder i slutningen af oktober 2014. den første kunde var in-
ternational school of billund, der skulle bruge en indtaster. de indgik ikke en samarbejdsaf-
tale.
efterhånden som handson fik flere kunder, blev der indgået samarbejdsaftaler. sidst i no-
vember 2014 indgik handson bl.a. en samarbejdsaftale med danpo. samarbejdsaftalen er
udarbejdet på baggrund af handsons egen rammeaftale, og den er ikke identisk med job-
                                              - 14 -
teams samarbejdsaftale. handson leverer vikarer til danpos råvareafdeling og lager, som er
to ud af fem afdelinger. aftalen er indgået med peter mortensen, der er fabrikschef hos dan-
po. handson er ikke eneleverandør til danpo, som også bruger jysk vikarservice og job-
team. danpo er meget tilfredse med handson på grund af kvalitet og service.
handson har en samarbejdsaftale med flensted group. samarbejdsaftalen blev indgået i
2015, og er udarbejdet på baggrund af handsons egen rammeaftale. handson er eneleve-
randør til flensted group, der er meget tilfredse med handson på grund af service og kvali-
tet.
handson har en samarbejdsaftale med c. k. produktion a/s. aftalen blev indgået i decem-
ber 2014. handson er eneleverandør af vikarservice til c. k., som er meget tilfredse med
handson på grund af service og kvalitet. samarbejdsaftalen er udarbejdet på baggrund af
handsons egen rammeaftale.
handson har ikke et samarbejde med gate gourmet a/s. han besøgte selskabet sammen
med tina vestergaard i slutningen af november 2014. handson leverer heller ikke vikarser-
vice til palsgaard, peter bodum, grindsted gymnasium eller midtjysk pap. han har besøgt
virksomhederne og holdt møder med dem. men det var hans indtryk, at nogen havde talt
dårligt om handson over for disse virksomheder.
handson konkurrerer på service og kvalitet og ikke på prisen. det er derfor vigtigt for
handson at rekruttere gode vikarer, da det skaber glade kunder. en sammenligning mellem
jobteams og handsons priser viser, at handson er dyrere end jobteam i 11 tilfælde. i fire
tilfælde udbyder jobteam og handson samme pris, og i ét tilfælde er jobteam dyrere end
handson. sammenligner man jobteams og handsons kundelister, så samarbejder hand-
son kun med 4 af de 132 oplistede kunder, hvilket svarer til 3 %.
handson anvender faktorpriser i deres markedsføring, og han er bekendt med nogle af job-
teams faktorpriser. handson startede ikke med et forhandlingsgrundlag, der var lavere end
jobteams faktorpris. han kan ikke huske jobteams faktorpris for bodum, men han var be-
                                               - 15 -
kendt med faktorprisen for kelsen group. i november/december måned 2014 startede hand-
son med at sende tilbud med faktorpriser til potentielle kunder. han havde ikke så mange
vikarer på dette tidspunkt. det var først, da handson begyndte at indgå samarbejdsaftaler
med kunder, at selskabet fremsendte skriftlige tilbud med en faktorpris. faktorprisen er en
forudsætning for, at virksomhederne vil arbejde videre med handson.
i november 2014 fremsendte han et tilbud indeholdende faktorpris til bodum i forlængelse af
et møde, de havde haft. derudover har handson i de 120-130 tilbud, som selskabet har
fremsendt til virksomheder, angivet en faktorpris.
per-michael ibsen havde ansvaret for mange store kunder i jobteam, så jacob lund brasse
selv fik ikke kendskab til alle jobteams faktorpriser. han kender ikke jobteams faktorpris
for flensted, gate gourmet, danpo, palsgaard, ck produktion, grindsted gymnasium eller
midtjysk pap.
handson rekrutterede vikarer via opslag på jobnet, jobindex, facebook og via pressen. når
handson havde kandidater til samtale, spurgte handson altid, om kandidaten kendte an-
dre vikarer, der kunne være interesseret, hvorefter de fik deres mail og telefonnummer. på
den måde fik handson sendt mails og tekstbeskeder rundt til mange potentielle vikarer.
handson anvendte ikke en vikarliste fra jobteam, og han kender ikke de navne, som frem-
går af bilag 4. i løbet af oktober - november 2014 kontaktede han rigtig mange vikarprofiler,
og han havde mange virksomhedsbesøg. handson modtog også henvendelser fra vikaran-
søgere, som kontaktede handson på eget initiativ. handson har i dag omkring 500 vikarer i
deres database, og dette antal er støt stigende. rigtig mange af vikarerne, mindst 2/3 af dem,
er tillige registeret hos andre vikarbureauer. handson anvender disc profilen til rekrutte-
ring. han købte licens til anvendelse af profilen i oktober 2014.
han havde ikke kontakt med jobteam mellem fratrædelsen og bevissikringen, der fandt sted
den 10. december 2014. han fik at vide af dommerfuldmægtigen, at de kom for at fortage en
ransagning, idet handson skulle have stjålet kundelister med videre fra jobteam. han rin-
gede til en advokat, og advokatfuldmægtig christian parbo ankom. advokat makholm næg-
                                               - 16 -
tede at se på den dokumentation, som han fremviste, og hvor man kunne se, at alle de do-
kumenter, som jobteam påstod, var stjålet, lå offentligt tilgængeligt på jobteams hjemme-
side. han havde bl.a. fundet jobteams kundeliste, vikarliste, samarbejdsaftale og forret-
ningsbetingelser frem på sin ipad. han så dokumenterne igennem med sin advokat og
dommerfuldmægtigen, men advokat makholm nægtede at se dem igennem, og den it-
sagkyndige så dem heller ikke. retsbogsudskriften fra mødet er uklar på det punkt.
efter bevissikringssagen blev han kontaktet af den it-sagkyndige, bo kjer, som skulle havde
noget tilsendt. han ville dog tale med sin advokat om dette forinden, og da advokaten ikke
meldte tilbage, fik han ikke besvaret henvendelsen fra bo kjer. dette er baggrunden for bo
kjers beskrivelse i brev af 5. januar 2015.
sagen har kostet ham 300.000 kr. ekskl. moms i advokatomkostninger.
efter afspilning af de fremlagte lydfiler erklærede han i sin forklaring, at han ikke kan høre,
hvem der taler på lydfilerne, herunder om én af personerne er ham selv.
per-michael ibsen har forklaret bl.a., at han er uddannet speditør. han har arbejdet for job-
team siden 2003. han startede i grindstedafdelingen, der dengang var en lille afdeling, og
som i dag er en driftig afdeling. han er afdelingsleder i esbjerg for både det faglærte og det
ufaglærte område, og han arbejder for afdelingen i grindsted som konsulent. han arbejder
derudover med it opgaver.
da jacob lund brasse startede som afdelingsleder i grindsted, var det jacob lund brasses
opgave at videreudvikle afdelingen på alle områder. vidnet beholdt en håndfuld kunder,
som han havde haft et mangeårigt samarbejde med. det var tanken, at jacob lund brasse på
sigt skulle overtage dem.
nøglekunderne i grindsted afdelingen var kunder med en relativ pæn omsætning, herunder
tc brød, flensted, danisco, midtjysk pap, palsgaard gruppen, gate gourmet, danpo, bo-
dum, c.k. og kelsen group. forinden jacob lund brasses ansættelse havde vidnet i nogen
                                              - 17 -
tid arbejdet på at indgå en samarbejdsaftale med kelsen group. kelsen group var en meget
stor kunde for jobteam, som brugte mange vikarer på både dag- og nathold. han havde ud-
arbejdet et oplæg, og jacob lund brasse var kun med i den sidste del af processen. han send-
te i den forbindelse mails til jacob lund brasse, blandt andet mail af 20. august 2014 med til-
buddet til kelsen group og med en opfordring til, at jacob lund brasse læste tilbuddet igen-
nem. jacob lund brasse kom med enkelte ændringer til tilbuddet og deltog i mødet, hvor de
fik forhandlet kontrakten med kelsen group på plads.
alle, der var ansat i jobteam, havde hjemmeopkobling. han ved derfor ikke, hvorfor jacob
lund brasse videresendte dokumenter fra jobteam til sin private e-mail.
arbejdstiden i jobteam ligger som udgangspunkt inden for det tidsrum, der er angivet i
kontrakten. men arbejdsdagene er meget flydende. man arbejder fortrinsvist fra kl. 8-16.
men får jobteam en henvendelse sidst på eftermiddagen, så ekspederer man den. de lever af
at betjene deres kunder, også hvis de ringer kl. 6 om morgenen.
danpo var en ønskekunde, som havde et pænt stort forbrug af vikarer. han har udarbejdet
en sammenligning af prisen fra henholdsvis jobteam og handson til danpo. handsons til-
bud til danpo er beregnet med en faktor 1,54. jobteams faktorpris er lavere, men da job-
team havde en større lønomkostning, fordi jobteam i modsætning til handson gav vikaren
tillæg svarende til danpos overenskomst.
det fremlagte brev fra jobteam til danpo om et oplæg til samarbejdsaftale fremstår med da-
teringen 29. september 2014. den dato viser imidlertid ikke afsendelsesdagen, men den dag,
som det pågældende eksemplar af brevet er udskrevet.
når jobteam forhandler priser anvendes en faktorpris. det vil sige en faktor, som man gan-
ger vikarens løn med for at finde frem til afregningen til jobteam. til at starte anvendte de
en ren timepris over for kunderne, men det viste sig, at kunderne ville have en faktorpris.
det er nemmere, for så behøver man ikke at regulere, når der kommer nye overenskomster.
                                                 - 18 -
faktorpriser bruges til at konkurrere med prisen over for konkurrenterne. en faktorpris er en
erhvervshemmelighed.
tina vestergaard sygemeldte sig dagen efter, at jacob lund brasse var blevet opsagt. job-
team fik relativt hurtigt derefter informationer fra kunder og vikarer om, at der var oprettet
et nyt vikarbureau.
jobteam fornemmede, at var ”ugler i mosen”. en måneds tid efter, at jacob lund brasse var
blevet opsagt, kontaktede jobteam ca. 25 vikarer, og de konstaterede, at ca. 20 af dem havde
modtaget en henvendelse fra handson. jobteam begyndte derefter en intern undersøgelse
af deres it-system.
på skærmbillederne fra jobteams driftssystem kan man se, hvilken firmabruger der har væ-
ret logget ind, samt hvilke dokumenter og filer, der er blevet oprettet, åbnet og gemt samt
dato herfor. firmabrugeren, “tinve” er tina vestergaard. det er rigtigt, at man ikke kan se,
hvornår de fremlagte skærmprints er udskrevet. det fremgår bl.a. af de fremlagte skærm-
prints, at udbudslister har været åbnet, og at ’tina’ har arbejdet på en samarbejdsaftale be-
nævnt handson og en tilknytningsaftale for handson på jobteams it-system den 19. okto-
ber 2014. tina vestergaard har derudover oprettet en kandidatdatabase den 4. november
2014, som brugeren ’jacob’ har haft åbnet, idet der står ’last saved by jacob’. prisliste af 1. ok-
tober 2014 er tillige oprettet af ’tina’ og ’last saved by jacob’ den 19. november 2014.
jobteam havde omkring 150 vikarer i deres database for det ufaglærte område på det tids-
punkt.
flere af jobteams store kunder har efterfølgende oplyst, at de har haft besøg af jacob lund
brasse og tina vestergaard fra handson, blandt andet grindsted gymnasium og midtjysk
pap.
jobteam har mistet en del kunder pga. handson, bl.a. c.k., danpo, flensted og til dels kel-
sen group. der var ikke problemer med jobteams service eller kvalitet, men jobteam blev
                                                - 19 -
presset på prisen og mistede en del omsætning. generelt har jobteam mærket et pres på
markedet.
han deltog i bevissikringen hos jacob lund brasse den 10. december 2014.
han har budgetansvaret i jobteams esbjerg afdeling, men han har ikke med afregning af løn
at gøre. jobteam beregner medarbejdernes bonus på basis af afdelingens budget og dæk-
ningsbidrag. opnår man 75 % af budgettet, får man ikke bonus. opnår man 100 % af budget-
tet, udbetales bonus på omkring 2.000 kr. og opefter om måneden. omsætningstallene opgø-
res kvartalsvis, og udbetalingen sker en måned efter kvartalsafslutningen. bonussen bereg-
nes af jobteams økonomichef.
jobteams hjemmeside hed indtil 2008 www.jobteamdanmark.dk, og det interne drev med
samme navn blev nedlagt samme år. hjemmesiden eksisterer ikke mere.
han har været med til at optage lydfiler til sagen, bl.a. med vikarer der har ringet til job-
team. formålet var at finde ud af, hvorfra handson fik telefonnumre på jobteams vikarer.
en vikar havde bl.a. ringet og oplyst, at hun var blevet kontaktet af handson, og at hand-
son havde fået hendes nummer fra jobteam. hun var derfor nervøs for, om der lå oplysnin-
ger om hende rundt omkring.
jobteam har en liste over alle kandidater, dvs. vikarer, og en vagtliste, som man kan udskri-
ve for bestemte dage. listerne giver en oversigt over, hvilke vikarer der er disponible, og
hvor vikarerne senest har været i arbejde. disse lister er meget essentielle, og de er ikke of-
fentlig tilgængelige.
han har ikke været med til at udarbejde jobteams samarbejdsaftale, tilknytningsaftale eller
personprofil. jobteams forretningsbetingelser har han været med at revidere. han kan ikke
forestille sig, at forretningsbetingelserne har ligget på jobteams hjemmeside.
                                                 - 20 -
i tilknytningsaftalen henvises til fletfiler, således at kandidatens navn og jobteams pågæl-
dende afdeling automatisk flettes ind i dokumentet. de engelske udtryk, der fremgår af do-
kumentet, kommer fra det interne system. det er ikke ham, der har udarbejdet fletfilerne.
oversigten over jobteams vikarteam i grindsted er en skabelon, som han har været med til
at udarbejde. den sendes ud til de kunder, jobteam samarbejder med, og til jobteams po-
tentielle kunder. den annonceres ikke i dagspressen.
han havde samarbejdsproblemer med tina vestergaard, som ikke løste opgaverne på til-
fredsstillende vis. tina vestergaard har ikke over for ham givet udtryk for, at hun havde
problemer med at forstå sin lønafregning.
hans erik jepsen har forklaret bl.a., at han arbejder for flensted. han modtog en uopfordret
henvendelse fra handson for ca. 3 år siden. det var en personlig henvendelse fra jacob lund
brasse med henblik på at tilbyde vikarservice. han mener, at tina vestergaard var med til
mødet. de talte ikke om en pris, for flensted var ikke interesseret på daværende tidspunkt,
da de stod over for en virksomhedssammenlægning og i forvejen havde en vikaraftale med
jobteam. i forbindelse med sammenlægningen brugte de tillige kelly vikarservice fra kol-
ding på grund af prisen. leveringssikkerhed og kvalitet kommer før prisen. for et års tid si-
den skiftede flensted til handson vikarservice.
henny gade har forklaret bl.a., at hun stod for hr i gate gourmet, og at hun havde kontak-
ten med vikarbureauerne. i slutningen af 2014 modtog gate gourmet en henvendelse fra
handson. hun blev kontaktet af tina vestergaard og jacob lund brasse personligt. hun fik
tilsendt materiale fra handson, og en mail med tre filer, blandt andet en underskriftsaftale.
men hun vendte ikke tilbage til dem. hun synes, at det var en mærkelig måde at kapre kun-
der på. det var hovedsageligt jobteam, de brugte som vikarbureau.
peter mortensen har forklaret bl.a., at tina vestergaard og jacob lund brasse kom uanmodet
på besøg hos danpo, hvor han arbejder. de kom for at drøfte vikarservice og give et tilbud
på vikarbistand. de aftalte et møde, hvor de talte om handson, og de aftalte, at handson
                                                 - 21 -
skulle udarbejde et tilbud. de mødtes igen, og danpo modtog et kontraktudkast. de for-
handlede bl.a. pris, og danpo fik forhandlet faktorprisen ned. men det mundede ikke ud i et
samarbejde på det tidspunkt. et halvt års tid senere indgik danpo en kontrakt med hand-
son baseret på en faktorpris.
bo kjer har forklaret bl.a., at han var it sagkyndig under bevissikringssagen. han tog kopier
af datafiler på jacob lund brasses computer. han blev præsenteret for en ipad, hvor han så
nogle mailoplysninger, der var i overensstemmelse med det, der fandtes på computeren. be-
vissikringssagen forløb lidt trægt til at starte med, men jacob lund brasse var samarbejdsvil-
lig.
han blev efterfølgende bekendt med yderligere relevante e-mailadresser, som han skrev om
i sit brev til fogedretten. det var ikke muligt at få adgang til disse adresser, da jacob lund
brasse aldrig vendte tilbage med adgangen til dem. man kan godt slette alt indhold på en e-
mail adresse.
han husker diskussionen under bevissikringsforretningen om, hvorvidt jobteams forret-
ningsbetingelser og samarbejdsaftaler var tilgængeligt på nettet. men han så dem ikke.
jeanette bo fejring har forklaret bl.a. at hun var dommerfuldmægtig på bevissikringsforret-
ningen. de bilag, der blev fremlagt under sagen, fremgår af retsbogen. under bevissikrings-
forretningen sad den it-sagkyndige med jacob lund brasses bærbare computer og foretog
opslag med videre. computeren cirkulerede ikke rundt.
christian parbo har forklaret bl.a., at han som advokatfuldmægtig blev kontaktet af jacob
lund brasse og på hans vegne deltog i bevissikringsforretningen den 10. december 2014. da
han ankom, var tonen hård og høj. jacob lund brasse var meget overrasket over situationen.
vidnet fik forklaret, hvad det drejede sig om, og han fik fremvist de dokumenter, der var i
sagen, bl.a. en samarbejdsaftale, en vikarliste, forretningsbetingelser og en kundedatabase.
de drøftede, hvorvidt jobteams forretningsbetingelser og samarbejdsaftale havde karakter
af fortrolige dokumenter. jacob lund brasse havde fundet disse dokumenter frem på sin
                                               - 22 -
ipad på jobteams hjemmeside. som han husker det, kiggede også dommerfuldmægtigen på
ipad’en. advokat makholm nægtede derimod at kigge på den. han selv så en samarbejdsaf-
tale på jacob lund brasses ipad. men han kan ikke huske, om han tillige så jobteams forret-
ningsbetingelser. han kan huske, at der på det, han fik vist på ipad’en, var en henvisning til
jobteams     hjemmeside.    men     han    kan     ikke huske,   om    internetadressen    hed
www.jobteamdanmark.dk.
den it-sagkyndige undersøgte jacob lund brasses computer. vidnet har ikke drøftet sletning
af mails med jacob lund brasse.
finn storm fra virksomheden bodum har forklaret bl.a., at han blev kontaktet af handson
angående et møde den 26. november 2014. han modtog ikke noget skriftligt materiale forud
for mødet. mødet var med jacob lund brasse, og de drøftede den vikarservice, som hand-
son kunne tilbyde. de drøftede ikke priser. efter mødet modtog bodum en mail fra hand-
son med tilbud på en vikarløsning og en prisliste for handsons ydelser. ud fra prislisten
kunne han se, at handson havde en billigere timepris og faktorpris end jobteam. bodum
indgik imidlertid ikke en aftale med handson, da de allerede havde en aftale med jobteam.
han gennemgik ikke de bilag, der var vedhæftet mailen. vikarydelsen med enhedspris og
faktorpris fremgik af selve mailen fra handson.
tina vestergaard har forklaret bl.a., at hun startede som vikar hos jobteam i juni 2016, inden
hun fik tilbudt fastansættelse pr. 1. august 2014. hun opsagde sin stilling omkring den 16.
september 2014 og blev sygemeldt den følgende mandag. hun var ansat som vikarbooker i
grindsted afdelingen, der til at starte med bestod af hende og jacob lund brasse. der var
meget travlt, og hun sad både med de faglærte og de ufaglærte samt lønkørsel og bookinger.
derudover skulle hun også oplære sofie pagh, som startede 14 dage, før hun selv blev syge-
meldt. hun blev sygemeldt på grund af stress, dårlig ledelse og dårligt arbejdsklima. hun
arbejdede op til 14 timer om dagen, og jacob lund brasse var den eneste, der bakkede hende
op.
                                                - 23 -
hun går ud fra, at forkortelsen ”tinve” på de fremlagte skærmprints henviser til hende. men
hun kender ikke noget til, at hun på de pågældende tidspunkter, som angiveligt ligger efter
hendes sygemelding, skulle have været inde og se på dokumenter i jobteams system. hen-
des hjemmeopkobling til jobteams system blev lukket ned, umiddelbart efter hendes syge-
melding. hun havde derfor ikke mulighed for at tilgå jobteams it-system efter sygemeldin-
gen. hun ved ikke, hvad de forskellige skærmprints vedrører.
kelsen group var en ny kunde hos jobteam, som hun og jacob lund brasse arbejdede med,
idet hun også havde fået overdraget brians område. hun havde to eller tre nye kunder, som
hun skulle afslutte i dagene op til, at jacob lund brasse blev fritstillet.
de mails, jacob lund brasse sendte fra sin private mail til hendes private mail, 7599@ ofir.dk,
indeholdt omsætningstal, som hun skulle videresende til fagforeningen med henblik på be-
regning af bonus og gennemgang af, om hendes løn var korrekt. hun ved ikke, hvorfor
standardaftalen er sendt med, eller hvad en udbudsliste dækker over.
bonusberegningen fremgår af hendes ansættelseskontrakt, og som hun husker det, blev der
beregnet bonus hvert kvartal. hun blev bedt om at underskrive ansættelseskontrakten meget
hurtigt. hun blev snydt i løn under sin 4 måneders ansættelse, og der var problemer med
bonusberegningen. ledelsen justerede på omsætningstallene for derved at skulle udbetale
mindre i bonus.
jacob lund brasse sendte hende de samme mails ad flere omgange, fordi hun havde pro-
blemer med at åbne de vedhæftede filer. hun kender ikke noget nærmere til indholdet i fi-
lerne, og hun skulle kun bruge den fil, der vedrørte omsætningstallene for grindsted afde-
lingen – som sagt af hensyn til hendes lønberegning.
jacob lund brasses hjemmeopkobling virkede ikke, da han var ansat hos jobteam. derfor
sendte han omsætningstallene til hende fra sin private mail.
                                               - 24 -
da jacob lund brasse startede handson, hjalp hun med at skrive forskellige udkast. hun
kan ikke huske hvilke, da der er blevet ændret meget i det, hun havde skrevet. hun kan ikke
specifikt huske, om hun har skrevet udkast til en samarbejdsaftale mellem danpo og hands-
on. hun ville gerne hjælpe jacob lund brasse, som havde hjulpet hende, da hun var helt
nede i efteråret 2014. hun ønskede også på sigt at blive en del af handson, fordi hun godt
kan lide at hjælpe folk med at få et arbejde. hun og jacob havde talt om at stifte et firma, der
behandlede personalet ordentligt.
hun blev ansat hos handson i starten af januar 2015 – til at starte med i en praktikstilling.
fra februar 2015 blev hun ansat med almindelig løn. jacob lund brasse havde forinden op-
rettet en handson mail til hende.
hun udarbejdede et oplæg til en tilknytningsaftale for handson ud fra oplysninger, som
hun fandt på da’s hjemmeside.
hun husker ikke, om hun har skrevet udkast til en kandidatbase, forretningsbetingelser eller
samarbejdsaftaler for handson.
hun ved ikke, om underskriften på tilknytningsaftalen dateret den 14. november 2014 er
hendes underskrift. hun har ikke arbejdet for handson under sin sygemelding, og har der-
for heller ikke været på kundebesøg med jacob lund brasse i november 2014. hun var heller
ikke i kontakt med bodum i november måned. men hun var på kundebesøg hos bodum med
jacob lund brasse i januar 2015. mødet blev afholdt med finn storm. da hun arbejdede for
jobteam, var hun også på kundebesøg hos bodum, men det var før hendes sygemelding.
hun har ikke rettet henvendelse til vikarer i november 2014 på vegne af handson, ud over
de vikarer, som hun er venner med.
i januar 2015 ringede hun til mange vikarer for handson. hun har ikke ringet til en vikar
den 14. november 2014. handson kom i kontakt med vikarer via annoncer på jobnet og via
handsons hjemmeside. hun ringede til de vikarer, der havde søgt en stilling. handson
                                               - 25 -
havde ikke en vikarliste som sådan. i edb systemet kunne man finde kontaktoplysninger på
handsons vikarer, men handson havde ikke en vagtliste over vikarer. når hun manglede
en vikar, gik hun på handsons system for at finde en.
da hun arbejdede for jobteam, slog hun op på deres system, for at se hvilke vikarer, der var
ledige. hun har ikke brugt en vagtliste fra jobteam eller udskrevet jobteams vagtliste, mens
hun var ansat i handson.
sammen med jacob lund brasse besøgte hun over 100 kunder i januar 2015. hun besøgte
bl.a. c.k., danpo, midtjysk pap, flensted, palsgaard, gate gourmet og bodum. de fandt
kunderne på business view. hun kender ikke jobteams kundeliste.
hun var ansat hos handson i 6 måneder. hun arbejder ikke for handson i dag. hun skulle
egentlig være startet igen hos handson den 1. oktober 2016, men på grund af personlige år-
sager blev det ikke til noget. det er ikke udelukket, at hun søger ansættelse hos handson i
fremtiden.
birthe rechnagel har forklaret bl.a., at hun arbejder for c.k. produktion, der beskæftiger 30-
35 medarbejdere. hun er ansat som teamleder og står for at uddelegere det daglige arbejde
og indkalde vikarer. hun har været ansat i 17 år. c.k. anvender vikarbistand i varierende
omfang. i 2013-14 brugte de kun jobteams vikarservice. c.k. har anvendt jobteam ad to
omgange, men har ikke haft en skriftlig aftale med dem.
i dag anvender c.k. vikarer fra handson, som de efter en kontakt fra jacob lund brasse i
slutningen af 2014 indgik en skriftlig samarbejdsaftale med i januar 2015. de er meget tilfred-
se med samarbejdet med handson og lod kort tid efter indledning af det samarbejde samar-
bejdet med jobteam ebbe ud. sagen var den, at handson kunne give dem en bedre pris,
fordi de ikke gav vikarerne de samme aften- og nattillæg, som jobteam gjorde.
14 dage efter, at c.k. havde indgået aftale med handson, kom per-michael ibsen fra job-
team uanmeldt forbi c.k. han rådede dem til ikke at bruge handson og sagde, at handson
                                                     - 26 -
ikke betalte løn til sine vikarer. per-michael ibsen lagde ikke skjul på, at han tog rundt til fle-
re virksomheder for at miskreditere handson. hun opfattede mødet som meget ubehageligt,
og som noget, der ikke vedrørte c.k. per-michael ibsen var også interesseret i at høre, hvil-
ket tilbud handson havde givet, hvilket hun oplyste, da tilbuddet med de færre tillæg imø-
dekom netop det, som hun tidligere havde efterspurgt fra jobteam. dagen efter lå der et til-
bud fra jobteam svarende til handsons pris og med angivelse af, at tilbuddet fra jobteam
kun gjaldt, hvis c.k. fremover ikke ville anvende handson. handson var i øvrig ikke det
eneste vikarbureau, der i den periode havde tilbudt en bedre pris end jobteam.
parternes synspunkter
for sagsøger, jobteam a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokumentet af 15. august 2016, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”til støtte for sagsøgers påstande gøres det gældende, at de sagsøgte bevidst har krænket
       ophavsretten og misbrugt den viden, man dels har tilegnet sig selv, dels fået gennem det
       den mederstatningsansvarlige medskyldige medarbejder tina vestergaard.
       derudover gøres det gældende, at de sagsøgte har overtrådt markedsføringslovens § 19,
       jfr. § 1, i betydeligt omfang.
       sagsøgte har ikke opfyldt opfordringen i stævningen til at fremlægge oplysning om kun-
       deaftaler og omsætningstal, hvorfor kravet er opgjort skønsmæssigt. sagsøger har dog
       anført at have flere hundrede kunder, hvorfor erstatningsbeløbet vurderes ikke at være
       for højt, snarere tværtimod, idet erstatningskravet skal opgøres efter reglerne om positiv
       opfyldelsesinteresse.
       det gøres dernæst gældende, at sagsøgtes brug af omsætningstal pr. 26. september er ir-
       relevante, idet det er månedstallet, der er afgørende for lønafregning.
       i relation til ophavsretten gøres det gældende, at der ikke er sammenblanding af begre-
       bet. ophavsretten beskytter skriftlige værker, som har værkshøjde og sagsøgers para-
       digme er beskyttet af ophavsretsloven, når de er udfærdiget af sagsøger. det gøres end-
       videre gældende, at de pågældende markedslister/kundelister kun kan printes, ikke sen-
       des videre. desuagtet er de i sagsøgtes besiddelse, hvorfor de må være kommunikeret via
       sms’er til sagsøgtes kunder. i den forbindelse noteres det, at sagsøgte ikke har ønsket at
       indkalde den edb-sagkyndige til afgivelse af forklaring.
       i relation til bilag 5 gøres det endvidere gældende at tale om, dels et ophavsretligt beskyt-
       tet værk som følge af, at der er tale om unikke skrivelser, dels at der er tale om funda-
       mentale erhvervshemmeligheder, idet der er tale om kundeforhold.
                                                     - 27 -
      i relation til overtrædelse af ophavsretsloven henvises til ophavsretslovens § 1 og ek-
      sempelvis mogens koktvedgaards konkurrenceprægede immaterielretsposition fra 1965.
      der findes i øvrigt et utal af efterfølgende litteratur.
      sagsøgtes opfattelse af bilag 7 bestrides.
      sagsøgtes opfattelse af at bilag b og c er enslydende bestrides endvidere.
      det bestrides, at sagsøger bevidst forsøger at fordreje fakta. det gøres gældende med
      processuel skadesvirkning, at sagsøgte ikke har fremlagt samarbejdsaftalen med kunden
      ck produktion a/s. det gøres gældende, at sagsøgers vikardatabase er en væsentlig er-
      hvervshemmelighed, og at sagsøgte uretmæssig er kommet i besiddelse heraf.
      det bestrides, at der har været fejl i sagsøgers lønudbetalinger.
      det bestrides, at forretningsbetingelser har været tilgængelig på sagsøgers hjemmeside,
      hverken på jobteam.dk eller på jobteamdanmark.dk.
      i relation til honorartakster gøres det gældende, at disse takster ikke er standard, men
      forholdet er omfattet af markedsføringslovens § 19. i relation til ck produktion a/s gøres
      det gældende, at den viden sagsøgte har om sagsøgers forhold gør, at sagsøgte har kun-
      net indgå aftale med ck produktion a/s. det gøres endvidere gældende, at det skal have
      processuel skadesvirkning i relation til erstatningskravet, at sagsøgte ikke ønsker at frem-
      lægge omsætningstal.
      i relation til erstatning gøres det gældende, at erstatning for overdragelse af kontrakt føl-
      ger reglerne om positiv opførelsesinteresse. sagsøgtes sidste processkrift d, som frem-
      kom 10 minutter før sagsforberedelsens afslutning med nye bilag (!) har sagsøger natur-
      ligvis ikke kunne kommentere indenfor fristen.
      det bestrides dog for god ordens skyld, at de nye bilag, som er fremlagt har bevismæssig
      relevans i sagen, ligesom det bestrides, at der i processkrift d er kommet nye anbringen-
      der, som taler for sagsøgtes synspunkt.
      særskilt i relation til opfyldelse af sagsøgtes provokationer er disse forsøgt opfyldt flere
      gange – desværre fortsat uden at sagsøgte forstår indholdet.”
for sagsøgte, jacob lund brasse og handson ivs, er der i det væsentlige procederet i over-
ensstemmelse med påstandsdokumentet af 15. august 2016, hvoraf fremgår bl.a.:
      ”b.1 tvisten
      sagens tvist er opstået som følge af en – efter de sagsøgtes klare opfattelse – uretmæssig
      og mod sagsøgers bedre vidende i henhold til retsplejelovens § 653 den 10. december
      2014 gennemført bevissikringssag.
                                              - 28 -
sagsøgers – i forhold til stævningen - reducerede påstande er baseret på, at de sagsøgte
bevidst har krænket sagsøgers ophavsret, at de sagsøgte har misbrugt fortrolig viden om
sagsøger, at de sagsøgte har overtrådt markedsføringslovens § 19, jf. § 1, og at de sagsøg-
te i medfør af markedsføringslovens § 20, stk. 3, er erstatningsansvarlige over for sagsø-
ger for det tab, sagsøger er påført ved de sagsøgtes krænkelse, misbrug og overtrædelse.
sagens stridspunkter er, 1) om det som underbilag 1 til bilag 1 fremlagte paradigme til
samarbejdsaftale, i det følgende ”paradigmet”, og de som bilag 7 fremlagte forretningsbe-
tingelser, i det følgende ”forretningsbetingelserne”, under sagsøgte 1’s ansættelse hos
sagsøger – og også efterfølgende under bevissikringsforretningen den 10. december 2014
– var tilgængelige og printbare fra sagsøgers hjemmeside, 2) om paradigmet og forret-
ningsbetingelserne nyder beskyttelse efter de ophavsretlige og/eller markedsføringsmæs-
sige regler, 3) om paradigmet og forretningsbetingelserne indeholder oplysninger, opstil-
linger eller andet, der fraviger fra, hvad der er sædvanligt for tilsvarende paradigmer in-
den for rekrutterings- og vikarbranchen, 4) om sagsøgte 1 uretmæssigt skulle have tileg-
net sig sagsøgers liste over vikarer og sagsøgers kundedatabase, 5) om sagsøgers gentag-
ne afvisninger af at opfylde de sagsøgtes provokationer skal tillægges processuel skade-
virkning i overensstemmelse med retsplejelovens § 344, og 6) om sagsøger overhovedet
har dokumenteret et økonomisk tab.
b.2.1 paradigmet og forretningsbetingelserne
de sagsøgte gør gældende,
       at     paradigmet og forretningsbetingelserne under jacob lund brasses ansættel-
se hos
       job team a/s – og også efterfølgende under den den 10. december 2014 gennem-
       førte bevissikringsforretning – var tilgængelige og printbare fra job team a/s’
       hjemme
       side,
       at     hverken paradigmet eller forretningsbetingelserne nyder ophavsretlig
og/eller markedsføringsmæssig beskyttelse,
       at     hverken paradigmet eller forretningsbetingelserne indeholder oplysninger,
opstillinger eller andet, der fraviger fra, hvad der er sædvanligt for tilsvarende paradig-
mer inden for rekrutterings- og vikarbranchen, og
       at     enhver interesseret via internettet kan opnå adgang til at downloade og
printe en lang række samarbejds- og tilknytningsaftaler såvel som forretnings- og samar-
bejdsbetingelser, hvilke alle – om ikke er helt identiske, så – ligger meget tæt på job team
a/s’ (som underbilag 1 til bilag 1 fremlagte) samarbejdsaftale og (som bilag 7 fremlagte)
forretningsbetingelser.
       b.2.2 listen over vikarer og kundedatabasen
sagsøger har i den som bilag 1 fremlagte begæring om bevissikring, i stævningen og i re-
plikken søgt at tegne et billede af, at sagsøgte 1 uretmæssigt skulle have tilegnet sig sag-
søgers liste over vikarer og sagsøgers kundedatabase.
det er herom i den som bilag 1 fremlagte begæring på side 2, 3. sidste afsnit, anført:
                                               - 29 -
”vikarerne er registreret hos rekvirenten og er at betragte som rekvirentens varelager. li-
sten med vikarer er en liste, som er ophavsretligt beskyttet, og virksomhedens nok væ-
sentligste erhvervshemmelighed sammen med kundedatabasen og rammeaftalerne.”
sagsøgte har stedse protesteret imod denne udlægning og i svarskriftet såvel som i du-
plikken afvist, at sagsøgers lister med vikarer og kunder er eller har været i sagsøgtes be-
siddelse og gentagne gange opfordret sagsøger til at dokumentere sine mange påstande
herom.
sagsøger har i processkrift iii på side 3, 4. sidste afsnit, bekræftet, at ”vagtlister og kunde-
lister var (dette) ikke en del af bevissikringssagen”.
sagsøger har herved bekræftet at have talt mod bedre vidende, når man i den som bilag 1
fremlagte begæring har kædet listen med vikarer og kundedatabasen, hvilke notorisk ik-
ke var en del af bevissikringssagen, sammen med det som underbilag 1 til bilag 1 frem-
lagte paradigme til samarbejdsaftale og i sammenhængen får det til at fremstå, som om
sagsøgte ved anvendelse heraf illoyalt og uretmæssigt har kontaktet sagsøgers vikarer og
kunder; det er således nu dokumenteret, at sagsøger mod bedre vidende på en grov og
usand måde har forsøgt at fordreje fakta.
efter sagsøgers erkendelse af, at sagsøgte 1 ikke var eller har været i besiddelse af hver-
ken listen over sagsøgers vikarer eller sagsøgers kundedatabase, er samtidig med al tyde-
lighed klarlagt, at den som bilag 1 fremlagte begæring om bevissikring formentlig be-
vidst er indgivet, forfulgt og gennemført med urette.
nærværende sag er således – som allerede påpeget af sagsøgte ved sagens bilag 4 den 9.
januar 2015 forud for sagsøgers indgivelse af stævning – anlagt med urette, hvilket bør
have væsentlige omkostningsmæssige konsekvenser for sagsøger.
b.2.3 sagsøgtes provokationer
sagsøgte har i svarskriftet – gentaget i duplikken – og i processkrift c fremsat en række
provokationer relateret til sagsøgers anvendelse af jus, fortolkning af faktuelle forhold
samt en række udokumenterede postulater og beskyldninger.
disse provokationer er på trods af sagsøgtes gentagne opfordringer hertil ikke søgt op-
fyldt af sagsøger.
de sagsøgte gør gældende,
at      sagsøgers manglende opfyldelse af sagsøgtes provokationer skal tillægges proces-
suel skadevirkning i overensstemmelse med retsplejelovens § 344, og
at      retten følgelig skal lægge de sagsøgtes fortolkning af de bag ved de pågældende
provokationer liggende forhold til grund som dokumenterede fakta under hovedfor-
handlingen.
b.2.4 sagsøgers (udokumenterede) tab
                                                - 30 -
sagsøger har til støtte for de nedlagte erstatningspåstande på samlet 700.000 kr. gjort føl-
gende anbringender gældende:
stævningen på side 7
”i relation til den nedlagte erstatningspåstand gøres det gældende, at overtrædelse af
markedsføringsloven eller direkte sanktionering af markedsføringsloven § 20, stk. 3, ud-
over det erstatningsansvar, som gøres gældende.”
”… krav gældende som følge af tabt fortjeneste, hvilket kan fastsættes til bruttofortjene-
sten, jf. reglerne om positiv opfyldelsesinteresse.”
        processkrift iv
”i relation til erstatning gøres det gældende, at erstatningen for overtrædelse af kontrakt
følger reglerne om positiv opfyldelsesinteresse. det er derfor irrelevant, når sagsøgte an-
fører, at det relevante er sagsøgers nedgang i omsætning. det relevante er at få oplyst
sagsøgtes omsætning, således tabet kan opgøres. dette ønsker sagsøgte angiveligt ikke at
fremlægge, og det gøres derfor gældende, at dette har processuel skadevirkning.”
sagsøgte forstår ikke sagsøgers påstand om, at sagsøgtes manglende fremlæggelse af om-
sætningstal skal tillægges processuel skadevirkning, og ej heller sagsøgers åbenlyse
sammenblanding af erstatningsretlige grundbegreber giver mening for sagsøgte.
faktum er, at sagsøger på intet tidspunkt – og det på trods af sagsøgtes gentagne opfor-
dringer hertil – har oplyst, for hvilke af sagsøgtes kunder man ønsker omsætningstal
fremlagt.
det er unægtelig lidt svært at blive kritiseret for ikke at ville fremlægge omsætningstal,
når man ikke fra sagsøgers side vil oplyse, for hvilke kunder man ønsker omsætningstal
fremlagt.
sagsøger synes, jf. det i processkrift iv anførte, at lægge til grund, at erstatningskravene
mod sagsøgte skal følge reglerne om erstatning i kontrakt, hvilket sagsøgte bestrider er
tilfældet.
uanset om eventuel erstatning skal beregnes efter reglerne om erstatning i kontrakt; altså
som positiv opfyldelsesinteresse, eller efter reglerne om erstatning uden for kontrakt; alt-
så som negativ kontraktsinteresse, er det imidlertid evident, at sagsøger på ingen måde
har dokumenteret blot antydningen af et økonomisk tab.
b.3     sammenfatning af sagsøgtes anbringender
        til støtte for de nedlagte frifindelsespåstande gøres det gældende,
at      ingen af de dokumenter eller det materiale, der blev funder under bevissikrings-
forretningen, nyder beskyttelse efter ophavsretsloven,
                                             - 31 -
at     ingen af de dokumenter eller det materiale, der i øvrigt er fremlagt eller påberåbt
under sagen, nyder beskyttelse efter ophavsretsloven,
at     ingen af de dokumenter eller det materiale, der blev fundet under bevissikrings-
forretningen, har karakter af erhvervshemmeligheder og dermed beskyttet af markedsfø-
ringslovens § 19 og/eller § 1,
at     ingen af de dokumenter eller det materiale, der i øvrigt er fremlagt eller påberåbt
under sagen, har karakter af erhvervshemmeligheder og dermed beskyttet af markedsfø-
ringslovens § 19 og/eller § 1,
at     ingen af de dokumenter eller det materiale, de sagsøgte anvender i og til markeds-
føring af sagsøgte 2’s virksomhed, er en efterligning af de dokumenter eller det materiale,
sagsøger anvender i og til markedsføring af sagsøgers virksomhed,
at     de sagsøgtes ageren i markedet og til brug herfor nødvendige redskaber, herunder
de dokumenter og det materiale, der er fremlagt under sagen, ikke på nogen måde ad-
skiller sig fra, hverken hvorledes andre vikar- og rekrutteringsbureauer agerer, eller hvil-
ke redskaber andre vikar- og rekrutteringsbureauer anvender,
at     de sagsøgte ikke i og til brug for markedsføring af sagsøgte 2’s virksomhed har an-
vendt eller anvender fortrolig viden, sagsøgte 1 har opnået under sin kortvarige ansættel-
se hos sagsøger,
at     bevissikringsreglerne i retsplejelovens § 653, jf. stk. 2, nr. 14, i relation til markeds-
føringsloven alene kan anvendes ved ulovlige produktefterligninger efter § 1, idet bevis-
sikringsreglerne ikke dækker andre typer af overtrædelse af markedsføringslovens § 1 el-
ler overtrædelse af andre bestemmelser i markedsføringsloven, herunder heller ikke § 19
om erhvervshemmeligheder,
at     der ikke under bevissikringsforretningen den 10. december 2014 og/eller efterføl-
gende under sagen er fundet blot skyggen af bevis for krænkelse af nogen af de rettighe-
der, der i henhold til retsplejelovens § 653, stk. 2, giver hjemmel til at iværksætte det me-
get indgribende indgreb, den gennemførte bevissikringsforretning har indebåret for de
sagsøgte,
at     den af sagsøger til retten i kolding indgivne begæring om bevissikring (fs
12630/2014) er indgivet – og nærværende sag anlagt – med urette,
at     sagsøger i begæringen om bevissikring over for retten bevidst har anvendt en grov,
usand og bedrevidende fordrejning af fakta ved at postulere, at sagsøgte 1 uretmæssigt
havde tilegnet sig sagsøgers liste over vikarer og sagsøgers kundedatabase,
at      den af sagsøger til retten i kolding indgivne begæring om bevissikring (fs
12630/2014) er indgivet – og nærværende sag anlagt – mod sagsøgers bedre vidende,
at     de sagsøgte i medfør af retsplejelovens § 653, stk. 3, har krav på erstatning og tort
for det tab og den ulempe, de sagsøgte har lidt i forbindelse med den uretmæssigt gen-
nemførte bevissikringsforretning,
                                                     - 32 -
        at      de sagsøgtes tab, som er – om ikke umuligt, så meget – svært at opgøre, vil blive
        opgjort og dokumenteret under hovedforhandlingen og for så vidt angår omkostninger-
        ne til advokatbistand under bevissikringsforretningen og nærværende efterfølgende rets-
        sag krævet godtgjort som en del af sagsomkostningerne,
        at      sagsøgers videreførelse af sagen, uagtet at denne er anlagt med urette, mod bedre
        vidende og på et ikke eksisterende grundlag, skal have væsentlige omkostningsmæssige
        konsekvenser for sagsøger, og
        at      sagsøgers nedlagte erstatningskrav er fuldstændig udokumenterede, savner en-
        hver form for underbygning og således i det hele må afvises.”
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
ophavsret
jobteam har ikke godtgjort, at deres forretningsbetingelser, standardsamarbejdsaftale eller
øvrige påberåbte dokumenter, som fremstår som helt standardmæssige, er resultatet af en
egen selvstændigt skabende intellektuel indsats, som opfylder de ganske særlige betingelser
for ophavsretlig beskyttelse af forretningsbetingelser og kontraktformularer mv. derfor giver
retten ikke jobteam medhold i, at de påberåbte dokumenter nyder beskyttelse som værker
efter ophavsretsloven, jf. ophavsretslovens § 1.
erhvervshemmeligheder
det må efter bevisførelsen lægges til grund, at jacob lund brasse og handson ivs efter ja-
cob lund brasse fritstilling den 29. september 2014 og hans stiftelse af handson den 2. okto-
ber 2014 har håndteret de dokumenter og oplysninger fra jobteam, som fremgår af de e-
mails og dokumenter, som blev fundet hos jacob lund brasse og hands-on under bevissik-
ringsforretningen. retten finder det derimod ikke bevist, at jacob lund brasse og handson i
videre omfang end dette har medtaget eller håndteret dokumenter eller mulige erhvervs-
hemmeligheder i øvrigt fra jobteam.
retten finder efter bevissikringsforretningen og på baggrund af jacob lund brasses egen
forklaring bevist, at jacob lund brasse både umiddelbart før, han uvarslet blev opsagt og
fritstillet den 29. september 2014, og i dagene efter stiftelsen af sin konkurrerende virksom-
                                               - 33 -
hed, handson, den 2. oktober 2014, gentagne gange elektronisk har sendt et exel-ark med
detaljerede oplysninger jobteams omsætning, dækningsbidrag mv. på forskellige typer af
vikarer i uge 27-38 både til sig selv, tina vestergaard og handson. disse oplysninger udgør
erhvervshemmeligheder for jobteam. jacob lund brasse og tina vestergaard har forklaret,
at håndteringen af disse oplysninger skete for at efterberegne deres løn hos jobteam (som til
dels var bonus baseret på virksomhedens omsætning). der er imidlertid ingen støtte for dis-
se forklaringer i sagen i øvrigt, og eftersom fremsendelserne og modtagelserne af omsæt-
ningstallene fra jobteam er sket om led i en korrespondance, som i alt væsentligt i øvrigt
vedrørte opstart af handson, og i en periode umiddelbart efter jacob lund brasses fritstil-
ling, hvor han og hans firma arbejdede intenst på hurtigt at etablere sig på markedet, finder
retten, at det må lægges til grund, at disse erhvervshemmeligheder i form af omsætningstal
mv. har været håndteret med henblik på og som led i opstarten af handsons virksomhed på
virkarmarkedet og dermed ubeføjet har været viderebragt af jacob lund brasse og ubeføjet
anvendt af handson. det bemærkes i den forbindelse, at der ved opstarten af handson også
i øvrigt i vidt omfang blev gjort brug af materiale fra jobteam (der, som det fremgår ovenfor,
ikke er ophavsretligt beskyttet). som følge heraf har jacob lund brasse i denne sammen-
hæng overtrådt markedsføringslovens § 19, stk. 2, og handson har overtrådte § 19, stk. 5.
retten finder det ikke godtgjort, at de øvrige dokumenter, som jacob lund brasse og hand-
son beviseligt har håndteret, har udgjort erhvervshemmeligheder, jf. markedsføringslovens
§ 19. samarbejdsaftaler, anonymiserede vikarlister (som netop har været anonymiseret af
hensyn til deres udbredelse), tilbud til kunder samt øvrigt håndterede dokumenter er således
udsendt og anvendt af jobteam over for deres kunder eller potentielle kunder uden særlige
klausuler, og bevisførelsen viser i øvrigt også, at kunder bl.a. har anvendt tilbud på den må-
de, at de har refereret dem for andre mulige leverandører som led i forhandlinger.
rettens finder herefter som anført, at jacob lund brasse og handson har overtrådt markeds-
føringslovens § 19 ved ubeføjet viderebringelse og benyttelse af omsætningstal for jobteam.
det er ikke godtgjort, at jacob lund brasse eller handson herudover har overtrådt markeds-
føringslovens § 19.
                                                  - 34 -
herefter, og idet jobteam ikke har påberåbt sig nogen selvstændig overtrædelse af god mar-
kedsføringsskik efter markedsføringslovens § 1, vil retten på ovenstående grundlag tage stil-
ling til jobteams påstand 1 og 2 om erstatning rejst over for jacob lund brasse og handson
hver for sig.
erstatning
retten lægger efter bevisførelsen til grund, at den ovenfor anførte overtrædelse af markeds-
føringslovens § 19 har medført, at handson har fået en uberettiget fordel i deres opstart af
konkurrerende virksomhed, og at denne uberettigede fordel i sig selv har medført, at job-
team har lidt tab. erstatningen herfor fastsættes ud fra de foreliggende oplysninger skøns-
mæssigt til samlet 50.000 kr., der som følge af de nedlagte påstand fordeles, således at jacob
lund brasse skal betale 25.000 kr. og handson 25.000 kr., jf. markedsføringslovens § 20, stk.
2, begge med renter som påstået.
forbud
den forbudspåstand, jobteam har nedlagt, er for bred og upræcis til at kunne tages under
påkendelse og afvises derfor.
bevissikringsforretningen
jobteam har nedlagt påstand om, at jacob lund brasse og handson skal anerkende, at be-
vissikringssagen blev anlagt med rette. jobteam har ikke angivet en selvstændig retlig inte-
resse i denne påstand, som henset til de øvrige påstande og anbringender under sagen er
overflødig, jf. retsplejelovens § 653 c, stk. 1. derfor afvises denne påstand.
retten har dermed taget stilling til de påstande, parterne har nedlagt. jacob lund brasse og
handson har endvidere gjort gældende, at bevissikringsforretningen er afholdt med urette,
og at de derfor har krav på erstatning efter retsplejelovens § 653 c, stk. 3. de har i den forbin-
delse gjort gældende, at denne erstatning skal godtgøres som en del af sagsomkostningerne
under nærværende sag. retten finder imidlertid, at et sådant erstatningskrav skal rejses om
et krav eller modkrav efter retsplejelovens § 653 c, stk. 4, og at dette ikke er sket ved at gøre
                                               - 35 -
anbringender gældende som sket uden at sætte noget endeligt beløb på før under hovedfor-
handlingen i forbindelse med redegørelse for sagsomkostninger i øvrigt. derfor kan der ikke
tilkendes jobteam noget beløb under henvisning til disse anbringender.
sagsomkostninger
jobteam er blevet tilkendt en erstatning på 25.000 kr. ud af de 200.000 kr., som de har krævet
af jacob lund brasse, og 25.000 kr. ud af de 500.000 kr. krævet af handson. jobteams øvrige
to påstande er afvist, og erstatningen er alene tilkendt på grundlag af én overtrædelse af
markedsføringslovens § 19, mens der er frifundet for øvrige overtrædelser og for krænkelse
af ophavsretsloven. herefter og henset til grovheden af den skete krænkelse af markedsfø-
ringslovens § 19 finder retten efter en samlet vurdering, at sagens omkostninger skal ophæ-
ves, jf. retsplejelovens § 313, stk. 1.
                                        thi kendes for ret:
jacob lund brasse skal inden 14 dage betale 25.000 kr. til jobteam a/s med renter fra den 2.
marts 2015.
handson ivs skal inden 14 dage betale 25.000 kr. til jobteam a/s med renter fra den 2.
marts 2015.
de øvrige påstande nedlagt af jobteam a/s afvises.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
per krogh                        mads bundgaard larsen                  tina bøggild
                 - 36 -
              (sign.)
           ___ ___ ___
  udskriftens rigtighed bekræftes
sø- og handelsretten, den 19-01-2017
          jeppe andersen
            kontorelev


text:
                                              dom
afsagt den 15. januar 2010 af sø- og handelsretten sammensat af retsformanden, vicepræsident
michael b. elmer, og de sagkyndige medlemmer, industriel designer karin schou andersen, designer
mdd christian hvidt, grosserer rolf malling petersen og, direktør flemming skouboe
v-108-07                             bayerische motoren werke aktiengesellschaft
                                     (advokat frank bøggild)
                                     mod
                                     east scandic a/s
                                     (advokat sten sørensen)
indledning og påstande
under anbringende af, at east scandic a/s (i det følgende: east scandic) ved at markedsføre
fire fælge har krænket deres design- og varemærkerettigheder, har bayerische motoren
werke aktiengesellschaft (i det følgende bmw) nedlagt påstand om, at east scandic:
1.    forbydes at distribuere, markedsføre, importere, eksportere og sælge fælge som vist på
      side 1 i bilag 1-5,
2.    uden udgift for bmw skal destruere sin beholdning af fælge vist på side 1 i bilag 1-5,
3.    forbydes at gøre erhvervsmæssig brug af betegnelserne ”bmw m10”, ”replica m10”,
      ”wheels m10”, ”crom paint m3 bmw”, ”bmw m5”, ”replica m5”, ”wheels m5”,
      ”bmw m3”, ”m3 bmw”, ”replica bmw m6”, ”wheels m6”, ”star bmw 3 serie”, ”star
      bmw & m+s”, ”bmw harman silver pol. lip”, ”bmw 26”, ”bmw black” og/eller
      ”bmw x5 silver” for fælge, subsidiært på den måde, der er vist i bilag 1-10,
4.    skal give bmw oplysning om navn og adresse på producenterne og distributørerne af
      de fælge, som er vist på side 1 i bilag 1-10, og på de grossister og detailhandlere, til
      hvem de pågældende fælge har været solgt, og om mængden af producerede, leverede
      og bestilte sådanne fælge og den herved opnåede pris og
5.    skal betale bmw 250.000 kr. med procesrente fra den 6. november 2007.
                                                - 2 -
east scandic, der har anmodet om, at sagen må udsat med henblik på, at ohim (office for
harmonization in the internal market) tager stilling til en indsigelse fra east scandic mod
gyldigheden af bmw’s nedenfor nævnte designregistreringer, har påstået frifindelse,
subsidiært frifindelse for tiden i forhold til påstand 4 og frifindelse mod betaling af et mindre
beløb i forhold til påstand 5.
oplysningerne i sagen
bmw har ef-registreret retten til designet til fælgen styling 135 hos ohim den 19. maj
2003, til fælgen styling 166 den 17. marts 2004 og til fælgen styling 167 den 3. marts
2005. bmw markedsfører endvidere fælgen styling 67, hvis design ikke er ef-registreret.
bmw har endvidere registreret en række ord- og figurmærker i ef og i danmark.
              bmw blev i maj 2007 opmærksom på, at east scandic markedsførte fire fælge (i
det følgende benævnt east scandic produkt a, b, c og d), som efter bmw’s opfattelse krænker
bmw’s design- og varemærkerettigheder. fælgene, der efter bmw’s opfattelse er
efterligninger af bmw’s styling 135, 166, 167 og 67, blev markedsført på east scandics
hjemmesider www.wheels.dk og www.eastscandic.dk under betegnelser som ”bmw m10”,
”replica m10”, ”wheels m10”, ”crom paint m3 bmw”, ”bmw m5” og ”replica m5” mv. bmw
anmodede east scandic om at ophøre med at markedsføre disse fælge og med at benytte
bmw’s varemærker, men east scandic fjernede alene enkelte betegnelser. her er parternes
billeder af fælgene, som retten har beset og fået gennemgået af parterne og deres advokater i
forbindelse med hovedforhandlingen:
          bmw styling 135                                          east scandic produkt a
                 - 3 -
bmw styling 166       east scandic produkt b
bmw styling 167       east scandic produkt c
                                               - 4 -
                                           bmw styling 67
                east scandic produkt d
forklaringer
jochen volkmer har forklaret, at han er jurist og har været ansat hos bmw i ca. 10 år. de
seneste 7 år har han været chef for bmw’s juridiske afdeling, som tager sig af spørgsmål om
krænkelser mv. over hele europa.
       bmw er en mellemstor bilfabrikant af luksusbiler og motorcykler. bmw sælger ca. 1,4
millioner biler om året og har en årlig årlige omsætning på 50-60 milliarder euro.
produkterne sælges gennem et system af autoriserede forhandlere. bmw designer også
fælge og andet tilbehør, og kunden kan vælge at få bilen ”født med” tilbehøret eller at
bestille det til eftermontering. der findes et katalog over tilbehør til hver enkelt bilserie.
       bmw’s produkter sælges på avanceret teknik, design og tilliden til bmw og bmw’s
varemærker. mange købere ønsker ved bestillingen selv at sætte deres eget præg på bilens
udtryk og teknik, og fælge er i den forbindelse en vigtig måde at individualisere bilen på.
bmw designer således til hver bilmodel et antal fælge, som forbrugeren kan vælge imellem
ved bestillingen. mange vælger også at skifte fælge i forbindelse med skift fra sommerdæk til
vinterdæk, ligesom fælge også skiftes af dem, der køber brugte bmw. hver fælg koster
bmw ca. 1 mio. euro i udviklingsomkostninger fra det første fælgdesign bliver udarbejdet,
                                             - 5 -
og til det færdige hjul kører på gaden. bmw har mere end 300 forskellige fælgdesigns, og de
udbydes over hele verden.
       bmw sælger kun fælge og hjul, som er designet til én model, til montering på andre
modeller, hvis det findes sikkerhedsmæssigt og teknisk forsvarligt. visse fælge sælger bmw
imidlertid alene den bilmodel, hvortil de er designet. styling 135 sælges således alene som
en del af m-sportspakken til 3-serien, styling 166 sælges alene til bmw m5, styling 167
alene til bmw m5 og m6 og styling 67 alene til bmw m3.
       det ville skade mærkets eksklusivitet og skabe problemer for bmw-mærket, hvis
andre fik mulighed for at efterligne f.eks. styling 167 og nedskalerer fælgen, så den kan
bruges på andre bilmærker. købere af et eksklusivt produkt som bmw m6 skal ikke opleve,
at m6’erens særlige fælge pludselig findes på andre bmw’er, endsige på helt andre
bilmærker. det er langt fra tilfældigt, at fælge til m-serierne søges efterlignet og solgt til
andre biler end dem, de er designet til. bmw m er uanset tallet et yderst eksklusivt produkt,
der er forbundet med betydelig prestige.
       bmw ansøgte i 1999 - før ef-designforordningen - om designregistrering af styling
67 i tyskland, og fælgen har været på markedet siden starten af 2000. han har ikke hørt, at
der skulle være fremsat indsigelser mod gyldigheden af bmw’s registrerede fælgdesign.
bmw har ordmærkeregistreringer på alle sine modeller. bmw har i 2008 ansøgt om at få m
registreret som ef-varemærke, og sagen er endnu ikke afgjort. der har ikke været rejst nogen
indsigelser mod registreringen.
casper huusmann har forklaret, at han har været i bilbranchen i 23 år. så vidt han véd, sælges
der ca. 200.000 fælge i danmark om året, og der er ca. 6000-8000 virksomheder på markedet.
hans virksomhed, east scandic, sælger 5000-8000 fælge per år.
       det har altid været hans opfattelse, at der ikke var nogen, der havde rettigheden til
fælgdesign. han har rettet henvendelse til ohim om nogle af bmw’s designs og via en
funktion på ohim’s hjemmeside bedt ohim kontakte ham, så han kan finde ud af, hvordan
han kan anfægte de registrerede ef-designs. han vil herefter gøre indsigelser mod, at fælge,
der ser almindelige ud, kan registreres. han vil ikke gøre indsigelser mod en unik fælg. han
har ikke betalt nogen afgift til ohim og er endnu ikke blevet opkrævet noget af ohim.
                                              - 6 -
       east scandics produkt a har anderledes, mindre buer indad end bmw’s styling 135.
det er korrekt, at der på produkt a kan ses en udstansning med plads til at anbringe et m-
mærke som det, der findes på styling 135. han har ikke solgt produkt a siden 2002-2003.
denne fælg er gået af mode, og eksemplaret i sagen har han fundet på lageret.
       east scandics produkt b er helt forskelligt fra bmw’s styling 166. bmw’s fælg er
meget mere eksklusiv og som en synlig detalje, der adskiller de to fælge, er der ved kransen
omkring navet på bmw’s fælg en let ophøjning, der buer ud fra fælgen. han véd ikke,
hvorfor også produkt b har en udstansning, hvor der kan anbringes et m-mærke. east scandic
sælger ikke bmw’s m-mærker løst. han ved ikke, om bmw selv gør det.
       east scandics produkt c adskiller sig visuelt tydeligt fra bmw’s styling 167. bmw’s
fælg har et eksklusivt look ved at bue ind imod navet med en markant indpresningsdybde,
hvor hans produkt har en fladere profil.
       east scandics produkt d har han købt i 2001 og solgt siden 2002. han har ikke kendskab
til, at bmw skulle have nogen designrettighed hertil i tyskland. efter hans opfattelse
adskiller hans produkt sig fra bmw’s styling 67 ved ikke at bue så kraftigt indad imod
navet, og hans produkt er tydeligt fladere i profilen. der er ikke gjort plads til et m-mærke
på produkt d.
       i firmaets markedsføring på nettet er de viste fælge og oplysningerne hentet direkte fra
east scandics bogholderisystem, herunder angivelsen bmw. det var meningen, at der skulle
have stået ”til bmw” i denne tekst og ikke kun ’bmw’. han kan ikke svare på, om det er
bmw’s registrerede varemærke med stiliseret blå-hvid propeller, der vises på hjulenes nav.
han kan ikke udelukke, at han har ’tyvstjålet’ billederne fra andre hjemmesider på nettet.
han kan ikke huske, om han lagde mærke til, at der var et propellermærke, da han efter
bmw’s henvendelse i maj 2007 fjernede billederne fra hjemmesiden. han har ikke set
fælgene fysisk. hans hjemmeside er meget omfangsrig, da man kan klikke sig igennem
muligheder for samtlige 64 bilmærker på det danske marked. de fleste af de fælge, der
fremgår af hjemmesiden, sælges i andre størrelser end bmw’s fælge. det eneste sted, hvor
der er sammenfald, er ved produkt c. da han fik denne fælg hjem fra leverandørerne, var den
omtalt som m5 og m6, hvilket han navngav sit eget produkt efter. han var ikke klar over, at
styling 167 knyttede sig til disse modeller. han skriver alene ”m” på hjemmesiden for at
give branchefolk en mulighed for at identificere fælgene.
                                             - 7 -
parternes synspunkter
bmw’s advokat har gjort gældende, at east scandic ikke har løftet sin bevisbyrde for, at der er
grundlag for at udsætte sagen, idet der efter det oplyste end ikke er indgivet nogen
indsigelse    til  ohim     mod     bmw’s   designregistreringer.  det   følger  herefter    af
designforordningens artikel 85, at sagen ikke udsættes, og at retten under sagen skal lægge
til grund, at bmw’s registrerede designs er gyldige.
       det afgørende bliver dermed, om en informeret bruger vil kunne forveksle east
scandics fælge med bmw’s og herunder tro, at der er en forbindelse mellem mærkerne. det
følger af teori og praksis, at der ved denne vurdering skal ses på helhedsindtrykket, ikke på
detaljen. originalerne er alle karakteriseret ved et enkelt design med parvise eger, der er
svunget på særlig måde. der er ingen overflødige detaljer. dette design går igen på kopierne,
der ikke vil give den velinformerede forbruger et andet indtryk end bmw’s tilsvarende
designs. east scandics produkter a-d krænker dermed bmw’s rettigheder til styling 135,
166, 167 og 67, jf. for den sidstnævnte fælgs vedkommende markedsføringslovens § 1. bmw
var også efter casper huusmanns forklaring først med dette produkt, da east scandic først
senere bragte sin kopi på markedet.
       designrettigheder gælder uafhængigt af dimensioner og farver på de registrerede
designs, og nedskalering kan derfor ikke medføre, at der ikke foreligger krænkelse.
tværtimod har east scandic ved at udbyde efterligningerne til andre biler, end de originale
fælge er designet til, groft misbrugt og snyltet på bmw’s designrettigheder og den
eksklusivitet, der er forbundet ikke blot med mærket bmw, men også med bmw m.
       hertil kommer, at east scandic har krænket en lang række af bmw’s varemærker. det
er ubestridt, at bmw har registreret alle modelbetegnelser som ordmærker, og når east
scandic markedsfører sine fælge ved brug af bmw’s registrerede ordmærker, f.eks. m6 i
kombination med wheels bliver dette en krænkelse, uanset at ordet wheels i sig selv ikke er
beskyttet. east scandic er gået langt ud over den lovlige markedsføring, hvor brugen af en
bilfabrikants varemærke er nødvendig og loyal f.eks. af hensyn til salg af reservedele.
krænkelsen ses tillige ved gengivelsen af bmw’s blå-hvide propeller på fælgnavene på east
scandics hjemmeside. det forekommer overordentlig overraskende, at casper huusmann
                                             - 8 -
ikke kunne forklare, hvad det var for ”pletter”. også på dette punkt har east scandic
krænket bmw’s varemærke.
       for så vidt angår påstand 4 har bmw brug for de nævnte oplysninger for at kunne
forfølge selskabets rettigheder og gøre eventuelle krav gældende. da der utvivlsomt er sket
en krænkelse i nærværende sag, har bmw i medfør af retsplejeloven § 306 ret til at få
oplysninger om producenter, distributører mv. fra east scandic. denne forpligtelse har east
scandic ikke opfyldt ved de oplysninger, som east scandic har fremlagt i den erklæring af 1.
februar 2009, som statsautoriseret revisor bent andrup har udarbejdet efter anmodning af
east scandic.
       det fremgår i øvrigt af denne revisorerklæring, at east scandic frem til 1. februar 2009
har solgt 877 af de omhandlede fælge og derved haft en omsætning på 703.531,00 kr. ud fra
det solgte antal fælge og bmw’s dækningsbidrag har bmw opgjort sit samlede
afsætningstab for de 4 modeller fælge frem til den 1. februar 2009 til 661.942,93 kr.
east scandics advokat har fastholdt begæringen om udsættelse med sagen, indtil ohim har
taget stilling til en begæring fra east scandic om udslettelse af bmw’s designrettigheder
under henvisning til, at east scandic var først med de pågældende designs.
               til støtte for frifindelsespåstandene gøres det gældende, at der ikke er
tilstrækkelig identitet mellem produkt a-d og bmw’s styling 135, 166, 167 og 67. east
scandic sælger fælgene til andre biler end bmw og andre modeller end dem, hvortil
produkterne er designet af bmw. det gøres gældende, at east scandic har markedsført
produkt a siden 2001-2002, dvs. forud for 2003, hvor bmw ef-registrerede designet, og at
bmw’s designrettigheder dermed ikke er krænket.
       produkt d har ikke den fornødne identitet med styling 67, idet produkt d bl.a. ikke
har nogen udstansning til m-mærket, ligesom east scandic har markedsført fælgen før
bmw. en uregistreret designrettighed har alene har gyldighed i 3 år, hvorfor beskyttelsen er
udløbet.
       det skal endvidere komme bmw til skade, at der ikke er oplyst nærmere om fælgenes
farve, materiale, overfladebehandling, antallet af boltriller, placeringen heraf, placering af
fælgenes anlægsflade, akseltryk samt dybden på centerhullet, idet det har frataget east
scandic muligheden for at dokumentere de klare forskelle mellem produkterne.
                                             - 9 -
      east scandic bestrider ikke, at bmw har retten til navnet bmw og til mærket med den
blå-hvide propeller. east scandic er imidlertid berettiget til at anføre ”til bmw …” ved
markedsføring og salg af fælge og angive, til hvilke bmw-modeller de pågældende fælge
passer. east scandic ophørte med at benytte de aktuelle bogstav- og talkombinationer efter
bmw’s henvendelse i maj 2007, og der er derfor ikke grundlag for forbud på nuværende
tidspunkt.
      east scandic har opfyldt påstand 4 med oplysningerne i den fremlagte erklæring fra
statsautoriseret revisor bent andrup om tal for salg, omsætning, vareforbrug og
bruttofortjeneste.
      bmw har ikke dokumenteret noget tab. east scandics fælge er væsentligt billigere end
bmw’s og sælges også til bilmærker og modeller, hvortil bmw ikke sælger sine fælge.
sø- og handelsrettens afgørelse
det lægges efter casper huusmanns forklaring til grund, at east scandic a/s ikke har
indgivet indsigelse til ohim om ugyldighed af bmw’s registrering af de omhandlede
designs, idet east scandic ikke er afkrævet og heller ikke har betalt det hermed forbundne
gebyr til ohim. der er herefter intet retligt grundlag for at udsætte sagen, og efter artikel 85
i designforordningen skal det herefter under sagen lægges til grund, at ef-
designregistreringerne er gyldige.
      efter en helhedsvurdering finder retten, at east scandics fælge produkt a, b og c er
kopier af og dermed krænker bmw’s registrerede designs styling 135, 166 og 167. det
lægges efter forklaringerne til grund, at bmw’s styling 67, som er designet til bmw m3,
kom på markedet i begyndelsen af 2000, og således førend east scandic i 2001 købte og i 2002
begyndte at sælge produkt d, som findes at være en så nærgående efterligning af bmw’s
styling      67,   at  east   scandic    ved    sin  markedsføring     heraf   har    overtrådt
markedsføringslovens § 1. det er ubestridt under sagen, at east scandic a/s ved
markedsføringen af sine fælge har benyttet de kendetegn, som er nævnt i bmw’s påstand 3,
og ved denne brug, der klart har overskredet grænserne for lovlig angivelse af tilbehør og
reservedele i overensstemmelse med god markedsføringsskik, findes east scandic at have
krænket bmw’s varemærkerettigheder til disse kendetegn. retten giver derfor bmw
                                            - 10 -
medhold i påstand 1 og 3 om forbud og som følge heraf og for at modvirke yderligere
krænkelser tillige i påstand 2.
      east scandic har over for påstand 4 alene anført, at de ønskede oplysninger fremgår af
den fremlagte erklæring fra statsautoriseret revisor bent andrup, og at der ikke er sket
krænkelse af bmw’s designrettigheder mv. idet retten ovenfor har fundet, at east scandic
har krænket bmw’s rettigheder, og idet den omtalte revisorerklæring, der synes udarbejdet
med henblik på at imødegå bmw’s opgørelse af sit erstatningskrav, ikke indeholder de i
påstanden nævnte oplysninger om producenter, distributører mv. og således ikke sætter
bmw nærmere i stand til at forfølge selskabets krav mod disse, tager retten bmw’s påstand
4, mod hvilken east scandic ikke har rejst yderligere indvendinger, til følge.
               efter jochen volkmers forklaring har bmw designet styling 67 til bmw m3,
styling 166 til bmw m5, styling 167 til bmw m5 og m6, og styling 135 som en del af
m-sportspakken til 3-serien. bmw sælger for at bevare modellernes eksklusivitet ikke disse
fælge til andre modeller eller på anden måde. east scandics salg af efterligninger af disse
fælge også i andre størrelser og også til andre modeller og andre bilmærker indebærer på
denne baggrund en grov krænkelse af bmw’s rettigheder, idet salget må antages at skade
bmw’s salg ikke blot af fælge, men tillige bmw’s salg af biler. idet east scandics salg tillige
findes at have medført markedsforstyrrelse og markedsfortrængning, finder retten ikke
grundlag for som påstået af east scandic at korrigere det krævede beløb på 250.000 kr. i
erstatning og vederlag i nedadgående retning.
               efter sagens karakter, omfang og resultat skal east scandic betale 75.000 kr. i
sagsomkostninger, heraf 6.300 kr. til dækning af retsafgift, 2.250 kr. til dækning af vidnets
befordringsgodtgørelse, 572,50 kr. til dækning af udgifter til kurér og resten til dækning af
udgift til advokat og dennes udarbejdelse og trykning af ekstrakt og materialesamling.
                                thi kendes for ret
east scandic a/s:
1.    forbydes at distribuere, markedsføre, importere, eksportere og sælge fælge som vist på
      side 1 i bilag 1-5,
                                             - 11 -
2.    skal uden udgift for bayerische motoren werke aktiengesellschaft destruere sin
      beholdning af fælge vist på side 1 i bilag 1-5,
3.    forbydes at gøre erhvervsmæssig brug af betegnelserne ”bmw m10”, ”replica m10”,
      ”wheels m10”, ”crom paint m3 bmw”, ”bmw m5”, ”replica m5”, ”wheels m5”,
      ”bmw m3”, ”m3 bmw”, ”replica bmw m6”, ”wheels m6”, ”star bmw 3 serie”, ”star
      bmw & m+s”, ”bmw harman silver pol. lip”, ”bmw 26”, ”bmw black” og ”bmw
      x5 silver” for fælge,
4.    skal give bayerische motoren werke aktiengesellschaft oplysning om navn og adresse
      på producenterne og distributørerne af de fælge, som er vist på side 1 i bilag 1-10, og
      på de grossister og detailhandlere, hvortil de pågældende fælge har været solgt, og om
      mængden af producerede, leverede og bestilte sådanne fælge og den herved opnåede
      pris, og
5.    skal betale bayerische motoren werke aktiengesellschaft 250.000 kr. med procesrente
      fra den 6. november 2007 og 75.000 kr. i sagsomkostninger. sagsomkostningsbeløbet
      forrentes efter rentelovens § 8a.
det idømte skal opfyldes inden 14 dage.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark