text:
dom
afsagt den 27. marts 2015 i hovedsagen nr. bs 2-1454/2012:
randersegnens boligforening under konkurs
v/kurator, adv. christian jul madsen
rådhuspladsen 3
8000 århus c
mod
randers kommune
laksetorvet
8900 randers c
adcitationssagen bs 2-320/2013:
randers kommune
laksetorvet
8900 randers c
mod
arbejdernes andels boligforening
langelandsgade 50
8000 århus c
og adcitationssagen bs 2-321/2013:
randers kommune
laksetorvet
8900 randers c
mod
holst, advokater
hans broges gade 2
8100 århus c
sagernes baggrund og parternes påstande
disse sager, der er anlagt henholdsvis den 22. oktober 2012 og den 1. marts 2013, drejer sig
for hovedsagens vedkommende om, hvorvidt randers kommune på grund af omstødelse som
selvskyldnerkautionist skal godtgøre randersegnens boligforening under konkurs nogle
betalinger til arbejdernes andels boligforening, holst, advokater og revisionsfirmaet
deloitte, der fandt sted umiddelbart forud for konkursen. adcitationssagerne drejer sig om,
hvorvidt arbejdernes andels boligforening og holst, advokater på erstatningsretligt
grundlag skal friholde randers kommune for de beløb, kommunen måtte blive pålagt at
betale til konkursboet.
sagsøgeren, randersegnens boligforening under konkurs, har nedlagt påstand om, at
sagsøgte, randers kommune, skal betale sagsøgeren 1.779.625 kr. med procesrente fra
sagens anlæg.
                                             - 2 -
sagsøgte, randers kommune, har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb.
i bs 2-320/2013 har adcitanten, randers kommune, påstået, at adciterede, arbejdernes
andels boligforening, in solidum med adciterede i bs 2-321/2013, holst, advokater, skal
friholde randers kommune for ethvert krav, som kommunen måtte blive dømt til at betale til
randersegnens boligforening under konkurs, dog begrænset til 1 mio. kr.
i bs 2-321/2013 har adcitanten, randers kommune, påstået, at adciterede, holst, advokater,
in solidum med adciterede i bs 2-320/2013, arbejdernes andels boligforening, skal friholde
randers kommune for ethvert krav, som kommunen måtte blive dømt til at betalt til
randersegnens boligforening under konkurs.
begge de adciterede, arbejdernes andels boligforening og holst, advokater, har nedlagt
påstand om principalt afvisning, subsidiært frifindelse.
i det følgende vil arbejdernes andels boligforening blive anført som aab, og holst,
advokater vil blive anført som holst advokater. randersegnens boligforening er nogle steder
benævnt som rbf.
oplysningerne i sagen
denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a, stk. 2.
randersegnens boligforening, der var en almen boligorganisation, som randers kommune
var tilsynsmyndighed for, blev taget under konkursbehandling den 8. december 2011 med
fristdag samme dag.
forud for konkursen havde kommunen iværksat et undersøgelsesarbejde, som involverede
aab ved direktøren anders rønnebro, holst advokater og revisionsfirmaet deloitte. det er
betalingerne for dette arbejde, hovedsagen handler om. der blev i anledning af
undersøgelsesarbejdet udarbejdet en administrationsaftale mellem aab og randersegnens
boligforening på foranledning af randers kommune, sagens bilag 2, ifølge hvilken
kommunen, jf. aftalens punkt 8.4, indestod som selvskyldnerkautionist for betalingen af
honorarerne i forbindelse med undersøgelsesarbejdet.
sagsøgerens påstand fremkommer som summen af følgende betalinger:
til aab:
147.000 kr. den 6. december 2011
201.375 kr. den 7. december 2011
til deloitte:
212.500 kr. den 6. december 2011
518.750 kr. den 7. december 2011
til holst advokater:
187.500 kr. den 6. december 2011
512.500 kr. den 7. december 2011
                                             - 3 -
forklaringer
henrik larsen har som vidne forklaret, at han er erhvervskundechef i østjydsk bank a/s.
han har været ansat i banken siden 1996 og har været erhvervskundechef i hele perioden.
østjydsk bank var siden 2001 randersegnens boligforenings (rbfs) primære
bankforbindelse, og han var kontaktperson.
han fik kendskab til anders rønnebro som midlertidig forretningsfører for rbf via
medierne. banken havde intet kendskab til baggrunden for at antage en midlertidig
forretningsfører.
han deltog i et møde den 7. november 2011 med anders rønnebro, jf. omtalen i redegørelsen
på ekstraktens side 428. det var rønnebro, der havde bedt om mødet. der var ikke tale om
forhandlinger. han går ud fra, at mødet havde til formål at give banken en orientering om de
opståede problemer og deres mulige løsning. der blev dog ikke forelagt løsninger af nogen art
fra rønnebros side. han husker tydeligt mødet, fordi rønnebro næsten med det samme
spurgte, hvor meget af sit tilgodehavende, banken ville akkordere. banken var ikke indstillet
på at akkordere noget, fordi man anså sine samlede tilgodehavender for pantsikrede.
i mødet deltog vidnet, bankdirektør jens vendelbo, anders rønnebro, konsulent for aab ole
maltesen og henrik strand fra holst advokater.
banken blev ikke præsenteret for noget skriftligt materiale og således heller ikke noget
skriftligt forhandlingsoplæg.
mødet varede under 1 time.
der var ikke efterfølgende møder mellem banken og anders rønnebro og heller ingen senere
forhandling.
i perioden fra 28. november til 2. december 2011 kom der en mail fra anders rønnebro
vedrørende et nyt møde med banken, men den gik forkert og blev først læst efterfølgende af
en medarbejder, der havde været på ferie. der var ingen opfølgning på mailen fra anders
rønnebros side.
bankens brev af 6. december 2011, ekstrakten side 366, er skrevet af vidnet. baggrunden for
at ophæve bankens engagementet med hovedforeningen i rbf var, at de om morgenen havde
modtaget en mail fra anders rønnebro, hvori han meddelte, at december måneds huslejer var
blevet omdirigeret til en konto i danske bank, og at eventuelle fejlindbetalinger skulle
omdirigeres til danske bank. dette var helt uacceptabelt for østjydsk bank, fordi den var
hovedbankforbindelse for rbf. østjydsk bank havde et tilgodehavende på ca. 17 mio. kr. og
var boligforeningens største kreditor.
østjydsk bank havde givet et lån på 12,6 mio. kr. til projektet i langdalen, omtalt på
ekstraktens side 220, oprindeligt som en bankgaranti.
østjydsk bank havde også givet lån til ternevej 47, jf. ekstrakten side 228. det er rigtigt, at
banken kun nødtvunget var gået ind i projektet, foranlediget af, at entreprenøren på projektet
ellers muligvis ville gå konkurs.
                                                - 4 -
østjysk bank ville ikke længere være med til at udvide omfanget af lånefinancieringen af
rbfs byggeprojekter, hvilket banken også havde meddelt boligforeningen i april 2011.
ternevej var undtagelsen hertil.
banken var, bortset fra kristrupvej, ikke involveret i andre ustøttede boligprojekter i rbf end
de nævnte to, dvs. langdalen og ternevej. situationen omkring kristrupvej mindede lidt, men
i mildere grad, om ternevej.
to af de entreprenører, der forestod byggerierne, var kunder i østjydsk bank. banken havde
ikke formidlet nogen kontakt mellem entreprenørerne og boligforeningen.
han kan ikke huske, om banken ændrede boligforeningens rente på kassekreditten i efteråret
2011. i november 2011 indskærpede banken kassekredittens maksimum over for
boligforeningen. han kan ikke huske opsigelsesbestemmelserne på kassekreditten, men de var
helt klare.
banken fik en henvendelse 6. december 2011 fra lene andersen, randers kommune,
hvorved hun udbad sig nogle dokumenter vedrørende rbf, som hun ville have senest den 7.
december 2011. dokumenterne blev fremsendt via bankens daværende advokat carsten
foged. han husker ikke andre henvendelser vedrørende udlevering af dokumenter, men han
kan ikke huske, om dokumenterne også skulle sendes til anders rønnebro.
partsrepræsentant for sagsøgte/adciterede, lene andersen, direktør for miljø og teknik,
randers kommune, har forklaret, at hun er uddannet cand. oecon. hun kom til randers
kommune fra en anden kommune ved kommunesammenlægningen og blev direktør i miljø
og teknik den 3. december 2010.
hun husker ikke klart hændelsesforløbet i forbindelse med, at kommunen i juni 2011 fandt ud
af, at der var ustøttet byggeri i randersegnens boligforening.
foreholdt referat af møde den 4. august 2011, ekstrakten side 199, bekræftede vidnet, at
kommunen inden dette møde kun havde kendskab til ét ustøttet byggeri, men på mødet for
første gang fik at vide, at der var tale om fire.
de reagerede skarpt på den manglende orientering af kommunen, og de indskærpede den
korrekte fremgangsmåde over for forretningsføreren svend aage nielsen.
svend aage nielsen blev ved med at sige, at han havde financiseringsmulig-heder og dialog
med banken og ville vende tilbage. de indskærpede ham, at der skulle kunne udarbejdes et
budget, der gav balance i økonomien over 30 år.
hun havde ikke tidligere haft kontakt med svend aage nielsen i randers kommunes regi.
hun var med, da regnskabet for rbf for 2010 blev behandlet på byrådsmø-det i januar 2011.
der var skarpe bemærkninger til flere boligforeningers regnskaber, efter rådgivning fra
revisionen. der var således problemer i en række boligforeninger. hun noterede sig især, at
der skulle optages eksterne forbedringslån, idet likviditeten ellers var utilstrækkelig. dette
blev ikke omtalt som noget, der ikke kunne løses. hun bemærkede ikke, at der skulle være
større problemer i rbf end i de øvrige boligforeninger.
                                               - 5 -
der var møde i byrådet den 5. september 2011, hvor man behandlede
financieringsproblemerne vedrørende de ustøttede byggerier i rbf. kom-munen ville meget
gerne finde en løsning, men ville i sagens natur ikke gå på kompromis med lovgivningen.
byrådet traf en klar beslutning om, at man ville godkende projekterne under den
forudsætning, at finansieringen kom på plads. der kom ikke nogen egnet finansieringsplan fra
rbf, selvom de havde stillet i udsigt, at de ville kunne skaffe en sådan.
hun var ikke med på mødet den 9. oktober 2011 mellem kommunen og rbf, jf. ekstrakten
side 232, hvor kommunen fik udleveret boligselskaber-nes landsforenings (bls) rapport, der
fremgår af ekstrakten side 205. det fremgik af bls rapport, at forholdene i rbf ikke var
lovlige, hvilket chokerede dem meget. oplysningen herom satte sagen i et helt andet lys.
kommunen havde, så vidt hun husker, fået regnskabet fra rbf den 7. juli 2011. hun husker
ikke, om de havde gennemgået regnskabet forud for mødet den 9. oktober 2011. de blev først
ved mødet den 9. oktober 2011 klar over, hvor slemt det stod til med økonomien i
boligforeningen, ligesom hun ikke tidligere havde været klar over, at boligforeningen selv
havde opført byggerier.
der blev først talt om konkurs i forbindelse med, at entreprenørerne truede med at ville
indgive konkursbegæring, hvis de ikke fik deres penge i de 10 nye ustøttede byggerier,
boligforeningen havde igang.
notatet fra rbf af 13. oktober 2011 blev fremsendt af jørgen rauch på kommunens
foranledning. det indeholdt ingen løsningsforslag, som kunne bruges, hvilket
boligministeriet, som kommunen havde søgt bistand hos, bekræftede.
der blev holdt møde med boligministeriet den 26. oktober 2011, hvor man også drøftede
indsættelsen af en midlertidig forretningsfører. hun kan ikke huske, hvornår det første gang
var blevet omtalt, at man kunne indsætte en anden forretningsfører, men kommunen følte
ikke, at jørgen rauch, der var blevet ledende forretningsfører i rbf efter svend aage
nielsens afgang, kunne løfte opgaven, hvilken man blev sikker på efter at have set redegø-
relsen.
der blev fundet frem til anders rønnebro som midlertidig forretningsfører på baggrund af en
henvendelse til bl. hun havde møde med anders rønnebro samme dag, som de havde møde
i økonomiudvalget, hvor kom-missoriet blev godkendt, dvs. den 31. oktober 2011. de havde
sikkert talt i telefon sammen forinden. det lå hende meget på sinde at finde løsninger for
boligafdelingerne.
anders rønnebro blev som midlertidig forretningsfører leder af rbf, jf. kommissoriet på
ekstraktens side 238. de var nervøse for, at der lå flere problemer gemt i boligforeningen,
hvorfor hans opgaver udbredtes til at gennemgå forholdene generelt. det lå kommunen meget
på sinde at finde løsninger under inddragelse af samarbejdsparterne.
der blev ikke lavet en tidsplan fra starten, og den, der siden kom, blev ikke fulgt af anders
rønnebro.
kommunen følte ikke, at anders rønnebro lagde tilstrækkelig vægt på at finde
forhandlingsløsninger på baggrund af konkrete oplysninger om situationen i boligforeningen,
f.eks. omkring gyldigheden af købsaftalerne, således at samarbejdspartnerne kunne forholde
                                              - 6 -
sig til mulige forhandlings-løsninger i lyset af de faktiske data. det var som om, anders
rønnebo havde en anden dagsorden, som ikke i den grad fokuserede på løsningsforslag, der
var udslag af forhandling.
kommunen overvejede, om den selv kunne gå ind og forhandle, men afholdt sig fra det.
hun husker ikke, hvorvidt redegørelsen fra holst advokater om gyldighed-den af aftalerne
vedrørende de ustøttede byggerier, blev gennemgået på et møde den 25. november 2011, som
hun deltog i, jf. ekstrakten side 333.
det var ministeriets holdning, at de ustøttede boligprojekter måtte falde, hvis de ikke kunne
stå, så man kunne redde de støttede afdelinger.
hendes og anders rønnebros holdning var, at en likvidering eller konkurs skulle undgås,
fordi en forhandlingsbaseret løsning måtte antages at give færre problemer i forhold til alle
involverede interesser.
anders rønnebro orienterede bare om, at han havde skiftet bank, det var ikke noget, de
diskuterede.
konklusionen i anders rønnebros udkast til redegørelse var at lave en kontrolleret afvikling,
uden konkurs.
hun kan ikke huske, hvornår hun første gang hørte noget om konkurs fra anders rønnebro.
hun blev meget chokeret, da hun modtog anders rønne-bros mail af 7. december 2011,
ekstrakten side 449, hvori han meddeler at ville indgive konkursbegæringer, fordi det værst
tænkelige var, at også afdelingerne og ikke kun hovedafdelingen skulle gå konkurs.
der blev alligevel ikke indgivet konkursbegæring mod afdelingerne, men kun mod
hovedafdelingen. som hun husker det, skyldtes dette kommunens modstand mod
afdelingernes konkurs, og de tiltag, som denne modstand affødte, uden at hun kan redegøre
nærmere herfor.
kommunen opsagde ikke administrationsaftalen med anders rønnebro i forbindelse med
iværksættelse af konkurs. advokaterne tilrådede ikke dette, og hun måtte herefter have tillid
til, at det var bedst at opretholde aftalen.
foreholdt ordlyden af pressemeddelelsen på ekstraktens side 451, hvoraf det fremgår, at
kommunen ikke har udført sit tilsyn så godt, som den kunne, har afhørte forklaret, at citatet er
korrekt, men at det vedrører randers kommunes tilsyn som helhed og ikke hendes personlige
indsats. hun udtalte sig om hele perioden fra 2007, hvor hun ikke var ansvarlig for området.
foreholdt mona blumensaat andersens forklaring om, at hun ikke havde andre at tale med
om ansvaret, har afhørte forklaret, at hun ikke tror, at der var mindre arbejdskraft på området
end i andre kommuner. mona blumensaat andersen havde stor opbakning af afhørte selv og
af lars peter salhøj, og der er andre kommuner, hvor der kun er afsat et halvt mandår til
opgaven, mens mona blumensaat andersen var fuldt beskæftiget med det. det er desuden
almindeligt i mindre kommuner, at man sparrer på tværs af kommunerne. sådan er det på
mange fagområder. lars peter salhøj er ikke jurist og ikke nede i sagerne, men en chef, mona
blumensaat andersen kunne sparre med.
                                               - 7 -
tilsynet blev ændret i anledning af sagen og blev opgraderet ultimo oktober 2011, hvor mona
blumensaat andersen blev omplaceret og kom på området på fuld tid med lars peter salhøj
som leder. i slutningen af 2011 flyttede de yderligere en medarbejder over for at arbejde med
området vedrørende støttet byggeri. de har siden bevilget en ekstra medarbejder i 3 år til
området. mona blumensaat andersen er nu fratrådt. i dag er der 2 fuldtidsjurister på området,
en leder, der ikke er jurist, men er med til sagsbehandlingen, ligesom lars peter salhøj følger
området tæt og sikrer support fra afdelingen, når der er behov for det.
der blev sat talrige tiltag i værk efter mødet den 6. oktober 2011 i form af inddragelse af bl,
ministeriet, kommunens advokat m.v.
inge lis calum er den person, mona blumensaat andersen omtalte i går, som hun havde
været på kursus hos. calum har et privat rådgivningsfirma, der rådgiver kommuner om
boligforeninger.
de etablerede et samarbejde med århus kommune i 2012 om hjælp til førelse af tilsyn med
boligforeninger. dette skete i forbindelse med gennemgangen af regnskaberne for 2011.
århus kommune gennemgik regnskaberne og sagsbehandlede nogle klagesager for dem.
dette gjorde de, fordi randers kommune var så presset af sagen vedrørende rbf.
regnskaberne for 2009 blev godkendt af byrådet med en række specifikke krav til
boligforeningerne, herunder om bedre finansiering og likviditet. hun havde ikke personligt
læst regnskabet for rbf på dette tidspunkt og havde således heller ikke læst bemærkningerne
om ustøttede under "byggesager" på ekstrakten side 134, hvilket hun heller ikke som chef
havde til opgave. hun husker ikke, om hun af sine medarbejdere er blevet gjort opmærksom
på disse bemærkninger.
de fik 2010 regnskabet for rbf i juli 2011 og påbegyndte ikke straks gennemgangen. i
forbindelse med gennemgangen i efteråret 2011 kunne de ikke få tallene til at stemme og
sendte det tilbage til jørgen rauch. den 30. november 2011 fik de en anmodning fra
boligforeningen med anmodning om at trække regnskabet tilbage. de gennemgik ikke
regnskabet i forbindelse med mødet med svend aage nielsen den 4. august 2011.
det er ikke normalt, at der ikke var lividier i en boligforening, hvorfor byrådet også havde
stillet en række krav til boligforeningerne, som forklaret.
hun kan ikke tydeligt huske, hvilken opfattelse anders rønnebro i forbindelse med hvervet
som midlertidig forretningsfører indledningsvist måtte have givet udtryk for vedrørende rbf.
der var nok en forskel i tilgangen til opgaven på den måde, at anders rønnebro var fokuseret
på at finde fejl, herunder for så vidt angår kommunens tilsyn, mens hun ønskede at finde
løsninger. dette afspejler sig i hendes mail til anders rønnebro af 18. november 2011,
ekstrakten side 303. hun havde fuld tiltro til hans faglige evner, og der er ikke gjort indsigelse
vedrørende regningerne for det udførte arbejde.
kommunen havde ikke selv overvejet konkurs. de var vidende om, at entreprenørerne, der
ville have deres penge for de nye ustøttede boligbyggerier, kunne indgive konkursdekret.
dette havde banken sagt, og det blev drøftet, hvorfor kommunen var klar over, at der var en
sådan risiko. kommunen regnede også med, at østjydsk bank efter størrelsen af bankens
engagement måtte have et stort incitament til at undgå konkurs, og at landsbyggefonden nok
                                               - 8 -
også ville have interesser i den retning. kommunen var klar over, at en konkurs kunne være
resultatet, hvis der ikke hurtigst muligt blev fundet løsninger på problemerne. det var den
udefrakommende konkursrisiko, kommunen var bekymret for, idet kommunen ikke selv
agtede at indgive konkursbegæring.
det allervigtigste var at redde de enkelte afdelinger, men det var heller ikke hensigtsmæssigt
at lade hovedafdelingen gå konkurs, hvis det kunne undgås.
foreholdt, at det af revisionsprotokollaterne gennem flere år er fremgået, at likviditetskravene
ikke kunne opfyldes uden for kassekreditten for rbf, og spurgt, om kommunen overvejede at
separere afdelingernes økonomier fra hovedafdelingen, har afhørte forklaret, at et sådant
pålæg næppe ville kunne holde juridisk, når boligforeningen fortsat kunne trække det
fornødne beløb via kassekreditten. de satte fokus på, at de måtte have en kompetent
forretningsfører ind og undersøge forholdene. hun kan huske, at de har drøftet spørgsmålet
om separering af økonomierne - foruden alle mulige andre vinkler på problemet - med bl.a.
advokat henrik qwist, men hun kan ikke huske de præcise tidspunkter herfor. hvis den
midlertidige forretningsfører havde foreslået separat forvaltning, ville de have fulgt
indstillingen. hun er ikke bekendt med, hvorvidt det står i kommissoriet, at forretningsføreren
skulle overveje separat forvaltning.
hun gennemgik administrationsaftalen forud for indgåelsen. hun har ikke gjort indsigelse
mod bestemmelse i pkt. 7.1., jf. ekstrakten side 282.
hun kan vedrørende mailen fra mona blumensaat andersen til aab på ekstraktens side 261
ikke huske, hvorvidt mona blumensaat andersen har drøftet ordlyden af mailen med hende,
men de har jo i hvert fald drøftet indholdet af deres bemærkninger til aftaleudkastet. der var
en dialog om aftalens indhold, inden aftalen blev underskrevet, men hun husker ikke
detaljerne heri. hun kan ikke huske, hvornår aftalen blev underskrevet af kommunen, men at
anders rønnebro rykkede for et underskrevet eksemplar.
hun kan ikke huske tidspunktet for, hvornår anders rønnebro antog juridisk bistand, men de
havde drøftelser om, at han selvfølgelig skulle trække på sådan bistand. hun kan godt have
vidst, at holst advokater var antaget til arbejdet, da administrationsaftalen blev underskrevet.
hun kan ikke huske, hvad anders rønnebro sagde på økonomiudvalgsmødet den 14.
november 2011, eller hvad hun og han måtte have talt sammen om efter mødet.
foreholdt anders rønnebros mail til hende af 17. november 2011, ekstraktens side 302, 2.
afsnit, oplyste vidnet, at hun ikke husker, om anders rønnebro gennemgik de to løsninger på
økonomiudvalgsmødet den 14. november 2011, men det skal han jo nok have gjort, når han
skriver det.
hun involverede ikke økonomiudvalget i den tvivl, hun havde i forhold til anders rønnebros
indsats.
hun husker ikke at have været oprevet over det, der skete på økonomiudvalgsmødet, men det
kan da godt være.
der kom ikke undervejs oplæg fra anders rønnebro, som de kunne diskutere i kommunen
løbende, selvom de havde forventet dette.
                                               - 9 -
hun forstod anders rønnebros oplysning om muligheden for lividation på mødet den 25.
november 2011 sådan, at der var tale om konkurs af hoved-foreningen.
den kontrollerede afvikling, som anders rønnebro omtaler i mailen af 1. december 2011,
ekstrakten side 341, forestillede hun sig sådan, at man skulle gå endnu tættere på, hvordan
økonomien faktisk var - set i lyset af den utilstrækkelige bogføring - så man fik klarhed over,
hvad der skulle til, for at de enkelte afdelinger kunne overleve, under inddragelse af
landsbyggefonden. man skulle på dette grundlag få afklaret, hvad der egentlig skulle til for,
at hovedforeningen kunne overleve.
hun ville gerne have haft, at anders rønnebro havde afleveret nogle oplæg løbende og noget
mere færdigt den 30. november 2011, med løsningsforslag til, hvordan man kom videre, med
de forbehold, der måtte være.
hun er uenig i redegørelsens konklusion om, at der ikke var noget at gøre for at undgå
konkurs, herunder for afdelingerne. afdelingerne gik jo faktisk heller ikke konkurs.
først indstillede anders rønnebro en kontrolleret afvikling, så en konkurs af det hele og i
sidste ende blev kun hovedafdelingen taget under konkursbehandling.
hun mener ikke, at der var nogen drøftelse mellem hende og anders rønnebro om indgivelse
af konkursbegæringer forud for hans mail til hende den 7. december 2011. hun husker det
sådan, at hun først ved modtagelsen af denne mail blev klar over, at han nu ville indgive
konkursbegæringer mod både hovedafdelingen og de enkelte boligafdelingerne. at der ikke
blev indgivet konkursbegæring mod de enkelte afdelingerne, skyldtes advokat henrik qwists
mellemkomst, idet han fik udvirket en aftale med østjydsk bank om etablering af fristdag
uden konkurs for de enkelte afdelinger.
anders rønnebro havde oplyst, at han havde oprettet en ny bankkonto i danske bank, hvorpå
huslejeindbetalingerne for december 2011 gik ind.
hvis ikke randersegnens boligforening havde betalt aab, holst advokater og deloitte,
skulle kommunen have betalt i medfør af selvskyldnerkautionen.
mona blumensaat andersen har som vidne forklaret, at hun er uddannet jurist og advokat.
hun blev ansat i randers kommune i 2004 og fik med almene boliger at gøre hen ad vejen,
men navnlig fra sidste halvdel af 2010.
i sommeren 2011 skrev hun en mail til svend aage nielsen, jf. ekstrakten side 198. hun
havde fået en besked om, at hun skulle skynde sig at ringe til boligringen, som oplyste, at de
havde fået tinglyst et skøde med frist til kommunens godkendelse, hvilket de ikke kunne
forstå. hun forklarede dem, at kommunen førte tilsyn med boligforeningen og skulle
godkende overdragelsen. da kommunen ikke havde hørt om overdragelsen fra rbf, skrev
hun til svend aage nielsen. boligringen pressede på, fordi overta-gelsesdagen var passeret,
og lejerne var flyttet ind.
hun mener, at der kom en ansøgning fra svend aage nielsen inden sommerferien.
                                              - 10 -
hun havde ikke hørt om de 3 yderligere projekter, der blev fortalt om på mødet den 4. august
2011, jf. ekstrakten side 199.
hun havde tidligere talt med svend aage nielsen om, at det var et problem at gøre brug af de
afdragsfrie lån, han ville optage, hvorfor hun havde bedt sin chef om at deltage i mødet den 4.
august 2011.
det var ikke kommunen, der ønskede en skriftlig administrationsaftale med aab, idet
kommunen havde vedtaget et kommissorium. det var aabs faste advokat, holst advokater,
der lavede aftalen.
hun har kommenteret kontraktsudkastet over for aab, jf. mail af 6. novem-ber 2011,
ekstrakten side 261.
anders rønnebro påpegede, at aab ikke burde risikere noget tab som følge af hans
hjælpearbejde omkring rbf. der skulle derfor være en forsikring, der dækkede eventuelle
fejl, med en ansvarsdækning mellem parterne, der svarede til forsikringens dækning.
de havde en del korrespondance om det maksimale dækningsbeløb på 1 mio. kr. kommunen
ville gerne have beløbet op, men det lykkedes ikke. tingene gik rimelig hurtigt.
det var naturligt, at ole maltesen fra bl var omfattet af forsikringen, fordi han havde været
involveret i arbejdet.
de talte ikke om, at holst advokater skulle være omfattet af ansvarsbe-grænsningen.
honoreringen for anders rønnebros arbejde skulle modsvare timelønnen. derudover skulle
de fakturaer betales, som kom fra den eksterne bistand fra advokater og revisorer.
det er korrekt, at der i november 2010 var en dialog mellem hende og svend aage nielsen
om sammenlægning af nogle afdelinger. hun kan ikke rigtig huske udgangen på det, men hun
erindrer det sådan, at han ikke rigtig besvarede hendes spørgsmål.
hun troede, at der var styr på boligforeningerne i randers kommune, da hun kom ind i
området i 2010, men det viste sig, at det ikke helt var tilfæl-det, navnlig ikke for så vidt angår
rbf. hun havde ikke nogen i kommunen at drøfte problemstillingerne vedrørende de
almennyttige boliger med, men kontaktede en, hun havde været på kursus i emnet hos. det
var stadsarkitek-tens kontor i kommunen, der havde ansvaret for området.
på mødet den 4. august 2011 vidste hun ikke, at de ustøttede boliger var opført af
boligforeningen, men gik ud fra, at det var eksisterende bygninger, man havde købt, idet der
hele tiden blev brugt udtrykket "nøglefærdigt byggeri". udtrykket stammede vist fra en
boligforening i ålborg, som svend aage nielsen var voldsomt inspireret af. hun vidste ikke,
at ministeriet i foråret 2011 havde taget stilling til den model, der var blevet anvendt i ålborg,
men hun blev opmærksom på dette efterfølgende, via en artikel i et fagblad, som bl udgiver.
hun har udfærdiget referatet af mødet den 9. oktober 2011, jf. ekstrakten side 232. hun kan
godt huske mødet, men måske ikke i detaljer. hun mener, at bdo, kommunernes revision,
var med, fordi man skulle tale om en finansieringsmodel for de ustøttede byggerier, som var
blevet godkendt med forbehold herfor. der havde i forløbet vist sig et problem, de ikke helt
                                              - 11 -
kunne overskue, vedrørende boligforeningens bank, som gerne ville have yderlige-re
sikkerhed. boligforeningen bad om at få godkendt et ejerpantebrev, der skulle ligge til
sikkerhed, i hvilken forbindelse hun havde skrevet til svend aage nielsen, at de burde tage et
møde med banken, idet ejerpantebrevet ikke kunne godkendes. det var herefter nærliggende
at have revisionen med, fordi de havde godkendt boligforeningens regnskab for de sidste 2 år.
dette var noget, lars peter salhøj, sekretariatschef i miljø og teknik i kommunen, havde
taget initiativ til. dagen inden mødet blev det meddelt, at svend aage nielsen var fratrådt sin
stilling, hvorfor jørgen rauch kom alene.
oplysningerne på mødet den 9. oktober 2011 afstedkom en lang række andre møder og
inddragelse af ministeriet m.v. med henblik på afklaring af, hvilke muligheder kommunen
havde. de var mange, der blev forskrækkede over situationen og gerne ville have den afklaret
hurtigst muligt.
hun kan ikke huske, om hun har set dokumentet på ekstrakten side 235 før, men det er
mærkeligt, hvis hun ikke har.
som hun husker det, brugte entreprenørerne det som pression, at de ville indgive
konkursbegæring mod boligforeningnen, hvis projekterne ikke blev godkendt af kommunen,
hvilket betød, at det var af hastende karakter af finde en løsning.
hun har skrevet mailen på ekstraktens side 261, hvori hun i overensstem-melse med
ministeriets opfattelse gav udtryk for, at rette parter i administra-tionsaftalen var
boligforeningen og aab, ikke randers kommune og aab.
det lå i sagens natur, at aab ikke kunne påtage sig at hjælpe, hvis aab risikerede noget,
hvorfor kommunen måtte stå som garant, hvis rbf ikke kunne betale for bistanden, hvilket
de ikke vidste, om de kunne.
hele formålet med alle disse drøftelser var, at problemerne skulle løses, og at de skulle videre.
kommunen forsøgte at finde ud af, hvor stor problemet var, for derefter at finde en løsning.
de regnede ikke med og ønskede ikke en konkurs som udgang på problemet.
kommunen overvejede ikke selv at gå ind og gøre noget i boligforeningen, da den kun var
tilsyn.
hun kan ikke huske, om man drøftede at separere økonomierne boligafde-lingerne og
hovedafdelingen imellem.
hun kan godt huske, at der var tale om åbning af en konto for bolig-foreningen i et nyt
pengeinstitut til brug for lejebetalingerne pr. 1. december 2011. det var, som hun husker det,
kun en meddelelse, de fik herom fra anders rønnebro, og hun kan ikke huske specielle
drøftelser herom.
hvis rbf ikke kunne betale aab, stod kommunen som selvskyldner-kautionist.
henrik strand har som vidne forklaret, at han er advokat i holst advokater og har mangeårig
erfaring med almennyttigboliger og insolvens. aab er holst advokaters klient og har været
det i rigtig mange år. de tager ikke sager mod aab.
                                             - 12 -
han sendte et udkast til administrationsaftale til randers kommune, jf. ekstrakten side 245.
anders rønnebro havde henvendt sig til advokat henrik steen jensen, holst advokater, i
anledning af, at kommunen havde bedt ham om at være midlertidig forretningsfører i
randersegnens boligforening. da det var kommunen, der var kommet med opgaven,
opfattede de det sådan, at det var randers kommune, aab arbejdede for.
angivelsen af, hvem der var parter i aftalen, blev ændret i den endelige aftale, fordi randers
kommune ikke ønskede at stå som aftalepart og insisterede på, at det var rbf, der var rette
modpart.
kommunen blev indsat som selvskyldnerkautionist, fordi det i situationen var oplagt, at der
kunne være betalingsproblemer for rbf. logikken var, at det ikke var aabs pengekasse, der
skulle stå på mål for projektet, men kommunens.
delotte skulle gennemgå økonomien, og holst advokater skulle gennemgå juraen i de aftaler,
boligforeningen havde indgået i relation til de 10 nye ustøttede boligprojekter.
der var ingen tvivl om, at rbf var insolvent den 7. december 2011.
han mener, at de begyndte at tale om konkurs i perioden 25. november til 1. december 2011.
de afleverede deres redegørelse den 22. november 2011.
der blev holdt et møde mellem dem og anders rønnebro den 3. december 2011, jf.
ekstrakten side 342, hvor et sådan møde er omtalt i en mail.
kommunen ønskede ikke, at redegørelsen skulle komme til politikernes kundskab, kun
embedsmændenes. lene andersen ville holdes løbende orienteret. kommunen bad dem om at
trække tiden med hensyn til konkurs. holst advokater mente ikke, at anders rønnebro kunne
blive ved med at sidde som leder af en organisation, han vidste, var insolvent, hvorfor de
sagde, at han skulle reagere nu snarere end senere.
når man har passeret håbløshedstidspunktet, er man nødt til at handle som ledelse.
de anbefalede, at både hovedafdelingen og de underliggende afdelinger skulle erklæres
konkurs.
de lavede et notat, ekstrakten side 343, vedrørende østjydsk banks pant i boligforeningens
ejendomme. dette var foranlediget af kommunens anmodning til anders rønnebro herom, jf.
mail på side 335, hvilken anmodning anders rønnebo gav videre til dem på mødet den 3.
december 2011. det var herefter vidnet, der blev sat til straks at lave redegørelsen, som de
også fandt passende at have udarbejdet forud for en eventuel konkurs, så kurator kunne gøre
brug af materialet.
hvis man 3 måneder tidligere havde lavet en redegørelse vedrørende rbf, ville man efter
hans opfattelse være kommet til de samme konklusioner, som fremgår af punkopstillingen i
ekstrakten på side 40.
de overvejede at separere afdelingernes midler fra hovedafdelingens i forhold til
huslejeindbetalingerne for december 2011. de havde møde hver 3. dag med anders rønnebo
m.fl. fra aab samt repræsentanter fra holst advokater og deloitte. vidnet sagde på et sådan
                                              - 13 -
møde til anders rønnebro og ole malthesen i slutningen af november 2011, at anders
rønnebro skulle tilvejebringe en kreditorliste for hver enkelt afdeling og få opdelt de forestå-
ende lejeindbetalinger på afdeling. han fik kun kreditor listen. alle penge-strømme gik ind på
kassekreditten i østjydsk bank. de havde allerede i no-vember 2011 oprettet en
modregningsfri konto i danske bank. de brugte den til at styre, hvilke penge de brugte til
løbende udgifter, og brugte den også til at kanalisere de beløb, der kom ind i
huslejebetalinger, uden om kassekreditten i østjydsk bank for at fordele dem til de rette
kreditorer.
vidnet havde tidligere deltaget i et møde med østjydsk bank for at se, om der var mulighed
for en løsning. de blev fuldstændig afvist. bankens konklusion var, at den havde pant for sin
fulde fordring, og at det var kommunens problem, om nogens. efter mødet kørte vidnet og
anders rønnebro videre til randers og havde møde med lene andersen m.fl. fra kommunen.
kontoen i danske bank blev oprettet måske 1 uge senere.
det var i sidste ende rbf, der skulle betale for aabs, holst advokaters og deloittes arbejde,
hvorfor de lod regningerne betale fra den nye konto i danske bank. det var advokat henrik
steen jensen, der rådgav om denne fremgangsmåde.
han er enig i, at aab blev indsat som ledelse i rbf, jf. kommissoriet, ekstrakten side 239,
pkt. 2.
der blev ikke lavet opdragsskrivelse i forhold til rbf, som holst advokater ikke havde noget
forhold til og heller ikke i forhold til aab, som de har et mangeårigt klientforhold til.
der er ingen ansvarsbegrænsningsklausul i klientrelationen til aab.
de har ikke indgået nogen rådgivningsaftale med rbf.
det fremgår af administrationsaftalen, at aab kan antage ekstern bistand, jf. pkt. 8.2.,
ekstrakten side 283.
vidnet var ikke involveret i tegningen af forsikring for aabs bistand. forsikringen omfatter
ikke holst advokaters arbejde, som er omfattet af advokatfirmaets forsikring. forsikringen
har skullet afdække erstatnings-loftet i administrationsaftalen.
angivelsen af kontohavers navn på kontoudtoget, ekstrakten side 339, "ny-randers b.f"
er nok bankens måde at markere, at der er tale om en konto, der ikke kan modregnes på, idet
der var en anden konto i banken vedrørende boligforeningen.
det var på tale, om der skulle oprettes mere end én konto, men den ansatte i danske bank
sagde, at man kun kunne oprette en konto, hvis man havde et cvr-nummer, hvilket de enkelte
afdelinger ikke havde. det kunne efter vidnets opfattelse være ligegyldigt, fordi de enkelte
indbetalinger ikke kunne separeres på afdeling.
det var anders rønnebro, der i sin egenskab af leder af rbf kunne råde over kontoen i
danske bank. en underafdeling kunne ikke.
han er ret overbevist om, at fakturaen af 7. december 2011 fra holst advokater på ekstrakten
side 442 blev sendt frem pr. mail. de havde aftalte møde i skifteretten med henblik på
                                              - 14 -
konkursbegæringens behandling den 8. december 2011. det var advokat henrik sten jensen,
der gav møde og vistnok havde begæringen i hånden, da han kom til skifteretten. det er ikke
normalt, at de får betaling samme dag, som en faktura er udstedt. de ville gerne have betaling
straks, fordi der var indgivet konkursbegæring.
fakturaen af 10. november 2011 fra holst advokater, ekstrakten side 275, blev betalt den 6.
december 2011, hvilket skyldtes deres viden om den forestående konkurs.
aabs redegørelse til kommunen var skrevet på basis af holst advokaters og deloittes
arbejde. anders rønnebro satte selv sit præg på det og skrev selv konklusionen.
holst advokaters salær omfatter møde med østjydsk bank, møder med kommunen om
finansiering, møde med bl og landsbyggefonden samt de 2 skriftlige redegørelser, dels
vedrørende gyldigheden af aftalerne og dels vedrørende østjydsk banks pant.
der var tale om, at anders rønnebro skulle forsøge at få et nyt møde med kommunen.
han mener ikke, at holst advokater har lavet noget skriftligt mødeoplæg til brug for mødet
med banken, men generelt foregik det sådan, at de fodrede anders rønnebro med oplysninger
om, hvad der var muligt, hvorefter han gik videre med det.
lars peter salhøj har som vidne forklaret, at han er uddannet cand. polit og i de sidste 5 ½ år
har arbejdet som sekretariatschef i miljø og teknik i randers kommune. han kom ind i
sagen vedrørende rbf efter et møde med randers bolig den 6. oktober 2011, hvor de
drøftede løsninger for de ustøttede boligprojekter i boligforeningen. han havde også tidligere
haft lidt med området vedrørende almennyttige boliger at gøre, idet hans afdeling havde
hjulpet mona blumensaat andersen med den regnskabsmæssige behandling vedrørende
boligforeningerne. han var ikke den nærmeste leder for mona blumensaat andersen. det var
hans jørgen tougaard, der var hendes chef. mona blumensaat andersen var leder af fast
ejendom. han begyndte at bistå mona blumensaat andersen inden for almenboligområdet for
så vidt angår regnskaberne fra omkring foråret 2010. han var ikke personligt dybt nede i
regnskaberne.
hensigten med mødet den 6. oktober 2011, jf. ekstrakten side 232, var at drøfte finansiering
af de ustøttede boligprojekter, men mødet fik et helt andet forløb. jørgen rauch og ole
maltesen, boligselskabernes landsforening (bl), fremlagde et notat fra bl om, at de
ustøttede boligprojekter var ulovlige. rauch oplyste også, der også var nogle økonomiske
udfordringer i anledning af andre af de tiltag, svend aage nielsen havde sat i værk. det var
tydeligt, at der var alvorlige problemer i rbf, som kommunen skulle tage fat i.
han kan godt huske det notat, rbf lavede af 13. oktober 2011, som fremgår af ekstrakten
side 216. den løsningsmodel, boligforeningen foreslog, var i sidste ende, at de ustøttede
projekter bare måtte gøres støttede. kommunen havde forventet noget mere konstruktivt -
herunder i henseende til finansiering det var ikke en mulighed at gøre det ustøttede støttet,
hvilket ministeriet også straks bekræftede.
tanken om en midlertidig forretningsfører opstod nok i forbindelse med mødet med
ministeriet den 26. oktober 2011.
man overvejede også en betalingsstandsning.
                                               - 15 -
kommunen led af mangel på viden i forhold til de konkrete omstændigheder i rbf, herunder
i forhold til den nærmere karakter af aftalerne med entreprenørerne m.v. randers bolig kunne
heller ikke finde papirerne.
der havde været 3 ledere i rbf, svend aage nielsen, jørgen rauch og poul erik skov, der
havde delt ansvarsområderne mellem sig på en noget usædvanlig og uhensigtsmæssig måde.
der var massive ledelsesmæssige problemer, også efter, at svend aage nielsen fratrådte.
det hastede med at finde en løsning, så kommissoriet for den midlertidige forretningsfører
blev skrevet straks efter mødet med ministeriet og godkendt af økonomiudvalget få dage efter.
kommunen ville gerne have forretningsføreren til at overtage den fulde ledelse i rbf -
herunder bestyrelsens opgaver. han skulle også have den fulde kompetence i forhold til de
enkelte boligafdelingerne.
anders rønnebro blev valgt efter lene andersens forespørgsel til bl og landsbyggefonden
om en egnet person.
anders rønnebro blev udpeget som midlertidig forretningsfører den 31. oktober 2011.
når de efterfølgende talte med anders rønnebro, var det som leder af rbf, ikke som direktør
for aab.
vidnet var også løseligt involveret i administrationsaftalen, som vist mest gik ud på at fastslå,
hvad anders rønnebro skulle lave, og hvad randers bolig skulle lave.
da holst advokaters redegørelse om gyldigheden af aftalerne vedrørende de ustøttede boliger
kom den 22. november 2011, jf. ekstrakten side 307, var det en overraskelse for kommunen,
og det skabte en ny vinkel. der var mange diskussioner med anders rønnebro vedrørende
forslag til løsninger, idet de havde forventet, at der løbende ville komme sådanne fra anders
rønnebro. de fik ikke lejlighed til at tale ordenligt med ham om, hvad redegørelsen fra holst
betød, selvom den aktualiserede nye problemstillinger.
der kom ingen løsningsforslag fra anders rønnebro i perioden fra 22. november til 7.
december 2011, hvor den endelige redegørelse kom. deloittes rapport kom i perioden, og den
viste, at finansieringsbehovet var meget betydeligt, hvilket måske i sig selv var afgørende for
løsningsmulighederne.
han havde et møde med jakob nørgaard fra deloitte, hvor der igen ikke kom nogen
løsningsmodeller, men bare en oplysning fra deloitte om, at projekterne ikke kunne
finansieres overhovedet, ud fra nogle meget forsigtige budgetter. de udfordrede dem til at
tænke ud af boxen og stillede nogle mere udfordrende forudsætninger op, herunder med
inddragelse af afdragsfrie lån, fulgt af mere ordinære lån. de opfordrede også til at overveje,
hvor stort prisnedslag, der skulle til for en rentabel løsning m.v. kommunen har ikke specifikt
opstillet en forudsætning om en grundkapital udbetalt på 14 % af anskaffelsessummen, jf.
forudsætningerne på ekstrakten side 410. lån fra kommunens side kunne være en mulighed,
og om det er dette, de 14 % henviser til, ved han ikke. de prøvede bare på at få deloitte til at
tænke ud af boxen, men bad dem i sagens natur ikke om at komme med løsningsforslag, der
                                               - 16 -
ikke var lovlige. de sagde tydeligt til deloitte, at de ville inddrage ministeriet, når der forelå
en plan, med henblik på også ministeriets vurdering af, om den var lovlig.
randers kommune havde i oktober - november 2011 ingen viden om, at egenkapitalen i rbf
var omkring 4 mio. kr. og måske var brugt, jf. ekstrakten side 427. kommunen blev først klar
over den anstrengte økonomi ved mødet den 6. oktober 2011, og man fik først overblik over
økonomien senere i forløbet. udnævnelsen af en midlertidig forretningsfører var netop med
henblik på at få overblik.
randers kommune har ikke forud for redegørelsen fra anders rønnebro set nogen opgørelse
svarende til opstillingen øverst på side 427 i ekstrakten. de havde ingen viden om, at der ville
være et underskud i hovedforeningen i 2012. der var ikke lavet regnskab for randers
sportscollege. kommunen vidste godt, at der var et problem, men regnede med, at det var
håndteret efter de oplysninger, de tidligere havde fået af svend aage nielsen. kommunen
kendte ikke noget til tab på et antenneanlæg, men havde hørt om det ustøttede projekt
kaarebygaard på mødet den 6. oktober 2011 med jørgen rauch.
der var alt for lidt dialog med anders rønnebro i perioden, og det var svært at tale med ham.
på et tidspunkt sagde rønnebro, "dette står ikke til at redde", men det forstod vidnet som
vedrørende de ustøttede boligprojekter. det var først i den allersidste redegørelse, at
rønnebro konkluderede en konkurs for boligforeningen som sådan.
på mødet den 25. november 2011 oplyste anders rønnebro som anført i referatet på
ekstraktens side 333, sidste afsnit. vidnet kan ikke huske, at de forstod og talte om
likvideringen af rbf som værende en konkurs.
foreholdt anders rønnebros mail af 1. december 2011, ekstrakten side 341, de sidste 3 linjer,
oplyste vidnet, at det var sådan - altså i form af en kontrolleret afvikling - de talte om
likvidering.
kommissoriet blev lavet i samarbejde med advokat henrik qwist. det var væsentligt for at
kunne betale entreprenørerne, der ellers kunne indgive konkursbegæring, at udredningen
skulle være tilendebragt senest 30. november 2011, jf. ekstrakten side 240, nederst.
foreholdt administrationsaftalens angivelse af parterne, ekstrakten side 279, oplyste vidnet, at
det var anders rønnebro personligt, der var forretningsfører, ikke aab.
foreholdt aftalens pkt. 7.1., ekstrakten side 282, oplyste vidnet, at han ikke husker at have
hæftet sig ved bestemmelsen, men forstår bestemmelsen sådan, at randers bolig, der
administrerede rbf, fortsat skulle forestå den daglige drift, mens ledelsen skulle overgå til
anders rønnebro.
rbf blev fra 2010 administreret af randers bolig, der var et administrationsselskab, etableret
af rbf og 3 andre boligforeninger. ved etableringen var forretningsførerne fra de respektive
boligforeninger overgået til ansættelse i randers bolig. det drejede sig om svend aage
nielsen, der kom fra randersegnens boligforening, og jørgen rauch og poul erik skov, der
kom fra andre boligforeninger. de fortsatte i randers bolig i meget vidt omfang med at
varetage de opgaver, de hidtil have varetaget i de boligforeninger, de kom fra, således at
svend aage nielsen primært fortsatte varetagelsen af randersegnens boligforenings forhold.
                                               - 17 -
svend aage nielsen var fortsat forretningsfører i randersegnens boligforening og desuden
leder i randers bolig, vidnet bekendt.
foreholdt revisionprotokollat vedrørende regnskabet for rbf for 2010, ekstrakten side 174 og
følgende, oplyste vidnet, at dette regnskab er modtaget i hans afdeling i sommeren 2011. han
kan ikke huske, hvornår han har set det, men behandlingen af regnskabet skulle ske i løbet af
efteråret, hvilket så imidlertid ikke skete, fordi problemerne med rbf eskalerede. regnskabet
blev herefter først behandlet i foråret 2012.
foreholdt ekstrakten side 305, en mail af 18. november 2011 fra jacob noermark, deloitte,
som er et referat af et møde med bl.a. vidnet, 4. og 5. afsnit, hvoraf det fremgår, at kommunen
gerne ville indskyde midler, oplyste vidnet, at kommunen gerne ville have, at man tænkte ud
af boksen. ministeriet havde oplyst, at der inden for visse rammer var mulighed for at yde
tilskud, og kommunen ønskede alle muligheder undersøgt, hvorefter de ville inddrage
ministeriet til konstatering af, om en mulig model var lovlig. man kunne først tænke ud af
boksen og så checke lovligheden bagefter. det var efter vidnets opfattelse ikke deloittes
opgave at finde ud af lovligheden.
kommunen ikke har gjort indsigelser over for aab eller deloitte om, at der af deloitte var
regnet ud fra forudsætninger, som kommunen ikke kunne genkende.
hvis kommunens tilvejebringelse af 15 mio. kr. kunne have reddet hele situationen, vil han
ikke udelukke, at dette kunne være kommet på tale, men det kom aldrig dertil og er derfor et
hypotetisk spørgsmål.
han husker ingen drøftelser vedrørende separering af midler tilhørende de enkelte afdelinger i
forhold til hovedafdelingen i rbf fra oktober 2011 frem til konkursen.
foreholdt ekstrakten side 433, 2. afsnit, oplyste vidnet, at den manglende likviditet må være
indgået i kommunens vurdering af regnskabet for 2008, men at han ikke har nogen personlig
erindring om oplysningerne.
henrik steen jensen har som vidne forklaret, at han er advokat i holst advokater. han har
som advokat altid beskæftiget sig med almennyttige boliger og insolvens. han blev kontaktet
den 31. oktober 2011 af anders rønnebro, aab, som han har været advokat for i rigtig
mange år.
det er hans kontor, der i et team ledet af advokat henrik strand har udarbejdet den
omhandlede administrationsaftale.
aftalen havde oprindeligt aab og randers kommune som parter, men det blev ændret til
aab og rbf. det første skyldtes, at det var kommunen, der havde udpeget anders rønnebro
som midlertidig forretningsfører i henhold til loven, ligesom der var risiko for, at
boligforeningen ikke kunne betale. da randers kommune kom ud af aftalen som part, blev
den i stedet indsat som selvskyldnerkautionist for honoraret.
de fakturerede først aab for deres arbejde, men anders rønnebro bad om en kreditnota og
en faktura direkte til rbf, hvilket blev gennemført.
                                             - 18 -
han var i forbindelse med opgaverne i kontakt med kommunen og kommunens advokat
henrik qwist. det virkede ikke som om, kommunen havde spidskompetence på hverken
almenboligretten eller involvensretten.
de kom hen ad vejen i tvivl om, hvorvidt rbf var overlevelsesdygtig, hvorfor der blev
oprettet en modregningsfri konto i danske bank, hvortil huslejeindbetalingerne blev
kanaliseret for at indgå modregning eller lukning af kontoen i østjydsk bank.
i relation til mail af 1. december 2011 fra anders rønnebro til kommunen med omtale af et
møde med holst advokater, hvorpå skal tages stilling til, om der skal indgives
konkursbegæring, forklarede vidnet, at de tidligt i forløbet var klar over, at der var
økonomiske problemer, men først senere blev klar over, at man var tæt på at have passeret det
såkaldte "håbløshedstids-punkt". det interessante var, om der kun findes en løsning under
inddragelse af kommunen og landsbyggefonden, men det viste sig ikke at være tilfældet.
ledelsen i et nødlidende foretagende skal være opmærksom på ikke at pådrage sig et
erstatningsansvar, når man nærmer sig en konkurs, og skal derfor være meget forsigtig med
sine dispositioner.
der fandt et møde sted den 3. december 2011 mellem vidnet, henrik strand og anders
rønnebro, hvor de drøftede omstødelse i forhold til nogle pante-breve tilhørende østjydsk
bank. advokat henrik strand lavede et notat vedrørende omstødeligheden af de pågældende
pantsætninger.
der var ikke nogen vilje til at nå en løsning, hverken hos østjydsk bank eller andre.
der var to grunde til, at man kunne blive nødt til at indgive konkursbegæring, dels, at man
havde nået håbløshedsgrænsen og dels, at man passerede en grænse for omstødelse, hvis man
ikke reagerede.
de blev af kommunen bedt om at udsætte afleveringen af redegørelsen nogle dage.
embedsmændene ønskede ikke, at redegørelsen, hvis indhold de var orienteret om, kom ind i
det officielle sagssystem.
man blev nødt til at indgive konkursbegæring umiddelbart efter rapportens indlevering.
afgørelsen om konkurs var reelt kommunens, fordi de kunne vælge at tilbagekalde
beskikkelsen af anders rønnebro som forretningsfører. dette fremgår også af anders
rønnebros mail af 7. december 2011 til kommunen.
vidnet havde den 7. december 2011 en længere telefonsamtale med asger larsen, advokat for
landsbyggefonden. han oplyste, at landsbyggefonden ville give den fornødne økonomiske
støtte til underafdelingerne, hvis det overhovedet var muligt, at de kunne overleve. vidnet
talte senere med anders rønnebro, som oplyste, at han også havde været i dialog med
landsbyggefonden. de mente herefter ikke, at underafdelingerne befandt sig i en håbløs
situation og besluttede så at tilbagekalde konkursbegæringerne for disse, men derimod ikke
for hovedafdelingen, som ingen ville holde hånden over. vidnet talte ikke med nogen
repræsentanter for kommunen den 7. december 2011, men på vej i skifteretten den 8.
december 2011 fortalte han kommunens advokat henrik qwist, at de tilbagekaldte
begæringerne vedrørende underafdelingerne, men ikke hovedafdelingen.
                                              - 19 -
asger larsen var overbevist om, at østjydsk banks panterettigheder var ugyldige, og
landsbyggefonden var indstillet på at tage dette med i deres risiko i forhold til at understøtte
underafdelingen. ugyldighed slår omstødelse. der blev ikke indgået nogen aftale med østjysk
bank om at etablere fristdag.
i øvrigt kunne kommunen genindgive konkursbegæringerne vedrørende underafdelingerne
inden 3 uger og derved fastholde fristdagen, hvis den ønskede dette i forhold til østjydsk
bank.
de drøftede i forløbet separering af midlerne tilhørende underafdelingerne, og ole maltesen
blev bedt om at undersøge mulighederne for at flytte pengene. de kunne kun flytte den
samlede indbetaling, men ikke de enkelte indbetalinger, var det svar, han kom tilbage med. en
afdeling har ikke et separat cvr-nummer, og der kunne derfor ikke oprettes en særskilt konto
for hver underafdeling.
de valgte at lade rbf betale de af sagen omhandlede fordringer, fordi udgiften reelt angik
rbf. midlerne tilhørte i øvrigt afdelingerne, om ikke formelt. indbetalinger før dekretet på en
konto tilhørende det senere bo, kan ikke kræves tilbage, men afføder kun et simpelt krav,
hvorimod der efter dekretets afsigelse er pligt for kurator til at tilbagebetale beløbet.
de vidste ikke, hvad kommunen ville beslutte sig for, da anders rønnebro sendte dem mailen
af 1. december 2011.
lejeindbetalinger efter konkursdekretsdatoen har karakter af massekrav. hvis der havde været
afsagt dekret den 5. december 2011, ville dette have været tilfældet for lejebetalingerne for
december 2011, jf. ekstrakten side 339.
han har anmeldt denne sag til holst advokaters ansvarsforsikringssag, og anmeldelsen er
ikke afvist. dette skyldes, at der er tale om en påstand om erstatningsansvar for, at
kommunens selvskyldnerkaution er blevet aktuel.
partsrepræsentant for sagsøger poul resen steenstrup har forklaret, at han er advokat og
kurator for sagsøger. han blev involveret i sagen via holst advokater den 2. december 2011.
han blev informeret om problemerne og spurgt, om han kunne tænke sig at være kurator, hvis
det kom dertil, hvilket han gerne ville. enden på det blev, at han ville høre nærmere.
deltagerne i mødet var advokat henrik steen jensen og advokat henrik strand fra holst
advokater samt anders rønnebro og afhørte. der ville i givet fald blive tale om en
egenkonkursbegæring, idet det var de tilstedeværendes opfattelse, at rbf var insolvent,
ligesom der var en omstødelsesproblematik. der var ikke noget fremme om randers
kommune.
han deltog i mødet i skifteretten den 8. december 2011. henrik steen jensen, anders
rønnebro og en repræsentant for revisor, foruden erik hollensen, afhørtes kollega, deltog
også.
der blev behandlet én konkursbegæring mod hovedforeningen. der foreligger underskrevne
erklæringer mod underafdelingerne, men han ved ikke, om de har været indleveret.
                                              - 20 -
advokat henrik steen jensen oplyste vedrørende boligforeningens aktiver, at der henstod ca.
210.000 kr. kontanter hos ham, foruden 4 - 5 mio. kr. på en bankkonto. det blev oplyst, at det
var huslejeindbetalinger, men ikke hvilken bank pengene stod i.
der er ikke anmeldt separatistkrav i boet vedrørende lejeindbetalingerne på kontoen i danske
bank.
det er ikke korrekt, at konkursboet har anerkendt separatistkrav vedrørende indeståender på
andre bankkonti i randersegnens boligforenings navn.
der var stadig folk, der indbetalte leje på kontoen i østjydsk bank, efter konkursdekretets
afsigelse. disse beløb har boet tilbagebetalt, fordi der ellers ville være tale om § 93 krav.
indestående i danske bank pr. konkurdagen er af boet blevet betragtet som et aktiv tilhørende
boet, fordi kontoen var oprettet i randersegnens boligforenings navn.
kuratellet har ikke fundet nogen form for aftaler eller anden form for dokumentation for, at
rbf skulle være begrænset i sin råden over den pågældende konto.
østjydsk bank er helt klart den største usikrede kreditor i konkursboet. det anmeldte er krav
er på ca. 15 mio. kr.
der blev den 15. december 2011 indgået en aftale mellem østjydsk bank og
underafdelingerne til randersegnens boligforening, underskrevet af afhørte som kurator,
hvorved man aftalte en fristdag pr. 15. december 2011. aftalen skulle sikre mod, at fristerne
for omstødelse skulle springe. han husker ikke, om han brugte notatet fra holst advokater,
ekstrakten side 343, i forbindelse med overvejelser vedrørende den pågældende aftale. han
blev kontaktet af østjydsk banks advokat, der blev medkurator og bidrog til aftalen. han ville
være på den sikre side, hvis aftalerne ikke var ugyldige, som vurderet af holst advokater.
han havde læst deres notat, inden han indgik aftalen.
de 10 nye ustøttede boligprojekter blev delt op i to puljer. den ene pulje bestod af projekter,
hvor man ikke havde fået adkomst, men entreprenørerne stod og ville have deres penge. dette
var vist 7 stk. disse blev erklæret ugyldige, og de sagde til entreprenørerne, at konkursboet
ikke anså sig som forpligtet. dette var i foråret 2012. de resterende 3 projekter var dem, hvor
rbf havde fået adkomst på ejendommene ved finansiering fra østjydsk bank. også her
påstod man ugyldighed og ulovlighed, hvilket affødte 3 - 4 retssager, anlagt af østjydsk bank,
som landsbyggefonden gik ind og tog sig af ved deres egen advokat. boligafdelingerne blev
frifundet.
de fik overblik over de ustøttede byggeprojekter på baggrund af materiale fra jørgen rauch
og henvendelser fra entreprenørerne. anders rønnebros redegørelse har de også set igennem
og herunder holst advokaters rapport af 22 november 2011, side 307. kuratellet var enig i
holsts vurdering af ugyldigheden, men ikke i forhold til konsekvenserne af at hævde
ugyldighed, som kunne være et erstatningskrav i form af negativ kontraktsinteresse.
som han husker det, er der ikke kommet krav fra entreprenørerne, måske fordi et par stykker
af dem gik konkurs kort tid efter.
                                             - 21 -
rbfs hovedforening har et cvr-nummer, det har underafdelingerne ikke, og de kan heller ikke
få det.
de huslejer, der kom ind efter konkursen den 8. december 2011, røg ind på kontoen i danske
bank, hvorfra man fordelte dem på de enkelte afdelinger. i starten blev det vist fordelt
forholdsmæssig. han ved ikke, hvordan der forholdes på nuværende tidspunkt. han ved ikke,
om der senere er blevet etableret konti for de enkelte afdelinger.
randersegnens boligforening har altid kun haft ét cvr-nummer.
i tingbogen skal der korrekt stå "randersegnens boligforening v/afdeling x".
der er kommet en anmeldelse fra landsbyggefonden, som har lagt en masse penge ud for de
enkelte afdelinger i perioden efter konkursen, hvor der ikke var likviditet i afdelingerne til den
løbende drift. der er tale om simple krav.
landsbyggefonden betingede sig, at de ustøttede byggerier blev udskilt til særskilte
afdelinger, hvilket blev gennemført.
der var nogle afdelinger, der havde mellemregninger med hovedforeningen, og
landsbyggefonden har overtaget anmeldelsesretten for disse.
det vides ikke på nuværende tidspunkt, om der bliver dækning til § 94 krav i konkursboet.
der verserer en del retssager, anlagt af boet, om betydelige beløb, som kan få betydning
herfor. endvidere skal der tages hensyn til kuratorsalæret.
partsrepræsentant for adciterede arbejdernes andels boligorening (aab), anders rønnebro,
har forklaret, at han er direktør i aab i århus, hvilket han har været i 11 år. han var også
tidligere direktør for en boligforening og har inden da ført tilsyn med boligforeninger i
kommunalt regi. han har en kandidatuddannelse fra århus universitet.
han hørte første gang om rbf den 28. oktober 2011, hvor han blev ringet op af
boligselskabernernes landsforenings (bls) direktør i anledning af, at bl var blevet kontaktet
af kommunen og ministeriet på grund af problemer i rfb, og at bl havde foreslået afhørte
som midlertidig forretningsfører. bls direktør oplyste, at der havde været møde i ministeriet,
som havde talt med store bogstaver. afhørtes direktør gik med til, at afhørte gik ind i arbejdet,
og afhørte blev senere samme dag kontaktet af kommunen.
det første møde med kommunen var den 31. oktober 2011, og det fremgik på dette møde, at
det så meget slemt ud i rbf. kommunens holdning var, at man måtte se at finde
finansieringen og få problemerne løst.
det er meget usædvanligt, at der ikke er obligationsbeholdning, kasse- eller bankbeholdning i
en boligorganisation, jf. regnskabet for 2010, ekstrakten side 167. det er heller ikke normalt
at have projekter vedrørende ustøttede boliger, jf. ekstrakten side 161. man må gerne købe en
gammel udlejnings-ejendom med kommunens forudgående tilladelse, men det er ikke lovligt
at overtage nyt byggeri. et regnskab af denne art bør give anledning til en reaktion fra
tilsynsmyndighedens side. det ville det helt sikkert have gjort i århus, hvor han har været
involveret i det kommunale tilsyn.
                                              - 22 -
holst advokater er aabs faste advokatfirma gennem mange år.
de gik ud fra, at randers kommune skulle stå som aftalepart i admininstrationsaftalen, når
det var dem, der havde bestilt arbejdet. det ville kommunen ikke, men påtog sig at hæfte for
honorarene, hvis det viste sig, at rbf ikke havde pengene.
han deltog i møde med østjydsk bank den 6. november 2011 sammen med ole malthesen og
advokat henrik strand fra holst advokater. banken var fast bankforbindelse for rbf og også
nogle af de entreprenører, der havde opført de ustøttede byggerier.
der var tre oplagte interessenter, banken, kommunen og landsbyggefonden.
mødet med banken blev meget kort. fra banken deltog erhvervskundechef henrik larsen og
bankdirektør jens vendelbo. banken var helt uforstående, da de sagde, at banken måtte have
en interesse i at indgå i en dialog om en løsning. vendelbo sagde, at de havde fuldgod
sikkerhed for deres tilgodehavender. banken ønskede således slet ikke at gå i dialog om
problemerne.
administrationsaftalen blev først underskrevet hen mod midten af november 2011, hvilket var
ubehageligt, syntes han, i forhold til hans personlige ansvar over for aab og de regninger,
der allerede var realiseret som følge af arbejdets igangsættelse. kommunen var meget
henholdende, og han følte sig meget presset, fordi de var langt henne i arbejdet. han rykkede
derfor kommunen i bestemte vendinger, jf. ekstrakten side 226, og fik derefter også et
underskrevet eksemplar af aftalen tilsendt.
randers bolig skulle stadig forestå den ordinære administration af boligafdelingen. i øvrigt
fik han fuld ledelseskompetence, herunder på bekostning af beboerdemokratiet, som blev sat
ud af kraft.
han skulle koncentrere sig om at få lavet en redegørelse.
han deltog i økonomiudvalgsmødet den 14. november 2011 og fortalte, at det stod meget,
meget alvorligt til, og at der ikke var grund til at bruge kræfter på at redde hovedafdelingen,
da man nu under alle omstændigheder havde randers bolig. det interessante var at redde
selve afdelingerne, hvor ejendommene og beboerne var. man burde derfor efter hans mening
likvidere hovedafdelingen. han sagde til politikerne, at de skulle se det som bort-skæring af
noget sygt væv, de ustøttede boligprojekter, som skulle skæres fra det sunde væv, de
oprindelige, støttede afdelinger. han sagde også, at randers kommune efter hans opfattelse
havde svigtet sin tilsynsforpligtelse, hvilket han syntes, at politikerne skulle vide. der
udspandt sig efterfølgende en diskussion om dette blandt politikerne. lene andersen deltog i
mødet som embedsmand. hun var noget utilfreds, da de talte sammen på hendes kontor efter
mødet, nok på grund af det han havde sagt om embedsmændenes mangelfulde tilsyn.
det er rigtigt, at han, som anført i hans mail af 17. november 2011, ekstrakten side 302, havde
fremlagt 2 hovedløsninger på økonomiudvalgsmødet. de overvejede mange
løsningsmuligheder, hvilket var i overensstemmelse med kommunens ønske, men de blev
også nødt til at sige, hvilke muligheder, der var lovmedholdelige. det var nok der, at
kommunikationen gik galt, fordi kommunens folk ikke ville høre, at det ikke kunne lade sig
gøre. der var ingen realistisk og lovlig løsning, hvilket skyldtes problemernes omfang.
                                               - 23 -
med likvidering mente han at lukke og slukke, dvs. rettelig en konkurs, hvilket udtryk, han
dog ikke dengang vidste, var det korrekte.
det er rigtigt, som anført i referatet på ekstraktens side 33, at han på et møde i kommunen den
25. november 2011 gentog anbefalingen af, at man skulle likvidere hovedforeningen og lade
de ustøttede byggerier falde for at redde de egentlige afdelinger. han mente ikke, man skulle
anse sig for forpligtet af aftalerne vedrørende de ustøttede projekter.
han oplyste på samme møde, at han havde skiftet bank. han var blevet rådet hertil af holst
advokater, der havde sagt til ham, at han for hver dag og det heraf følgende større overblik
ville kunne pådrage sig et ansvar, hvis han så, at det ikke kunne holde, men ikke handlede i
overensstemmelse hermed. han ville derfor beskytte huslejeindbetalingerne ved at indsætte
dem på en ny modregningsfri konto i danske bank i stedet for at beholde pengene i østjydsk
bank, som kunne modregne m.v. han orienterede også kommunen om denne baggrund for
den nye konto.
han kunne sagtens have nået deadline for arbejdet den 30. november 2011, men kommunen
ønskede at trække det hele lidt.
kommunen var meget, meget nervøs for, at han skulle indgive konkursbegæring, men kom
aldrig ind i kampen ved at komme med penge eller garantier eller lignende.
han blev samtidig presset hårdt af rådgivningen fra sine advokater om det juridiske ansvar,
hvis han ikke indgav konkursbegæring.
det, der fik dem til ikke at begære underafdelingerne konkurs, var, at han talte med
landsbyggefonden, som oplyste ham om, at det ikke ville være muligt for dem at gå ind med
redning, hvis afdelingerne først var gået konkurs. de lod derfor afdelingerne være i live, så
landsbyggefonden kunne komme på banen. han tog herved en risiko, men følte at det var det
rigtige for at redde afdelingerne.
det var ikke muligt at undgå en konkurs for hovedafdelingen.
når redegørelsen var afleveret, indeholdende anbefalingen af konkurs, skulle der handles
straks.
de er ikke blevet kritiseret for indholdet af redegørelsen eller nægtet betaling herfor.
grunden til, at aab, holst advokater og deloitte blev betalt via rbfs konto, jf. ekstrakten
side 339, var, at arbejdet var udført for boligforeningen, og i øvrigt et forsøg på at undgå, at
regningen endte hos kommunen, som ellers ville være forpligtet til at betale i kraft af
selvskyldnerkautionen.
det ansvar, han stod med, gjorde, at han var nødt til at indgive konkursbegæring. han sagde
telefonisk til lene andersen, at de måtte overtage ansvaret, hvis de ikke ønskede, at han
skulle gøre dette. det var kommunen ikke interesseret i, hvorefter han sendte mailen af 7.
december 2011, ekstrakten side 449.
                                               - 24 -
det var herefter, at landsbyggefonden sagde til ham, at de kunne redde underafdelingerne,
hvis de ikke blev taget under konkursbehandling, hvorefter han undlod at gøre dette.
begæringerne var ellers skrevet og underskrevet.
problemerne i rbf var resultatet af mange års dårlig ledelse, og redegørelsen ville have vist
det samme, selvom den var blevet lavet f.eks. 3 måneder før.
allerede i 2008 kunne man læse i revisionsprotokollatet, at boligforeningen havde solgt alle
sine værdipapirer, hvilket i sig selv er meget bekymrende og burde have givet kommunen
anledning til at reagere. det er et tilsynsvigt, at dette ikke er sket. fra salget af
værdipapirbeholdningen i 2008 og frem blev det meget vanskeligt at få boligforeningen til at
fungere, fordi den kun havde en kassekredit at trække på.
det hele var én stor rodebutik, da han overtog ansvaret. deloitte brugte rigtig mange kræfter
på at få hoved og hale i det.
betalingerne gik bare ind på én konto og kunne ikke separeres umiddelbart, idet det plejede at
ske manuelt i randers bolig. de kunne flytte den samlede sum, men ikke separere pengene i
øvrigt.
landsbyggefonden har aldrig kritiseret dem for deres arbejde. landsbyggefonden var med i
hele processen på sidelinjen, og han havde møde med bl.a. direktøren.
kommunen havde meget høje krav til, hvordan de skulle informeres om, hvad han gik og
lavede, hvilket han bestræbte sig på at leve op til, så kommunen løbende fik holst advokaters
og deloittes redegørelser. kommunen kunne bare ikke lide indholdet af informationerne.
han kunne sagtens have været færdig med redegørelsen den 1. december 2011, hvor deloittes
rapport kom. kommunen bad dem om at trække den lidt i halen, hvilket de gjorde.
notatet fra holst advokater om østjydsk banks panterettigheder, der kom den 4. december
2011, var et ekstra ønske. redegørelsen kunne have været afleveret uden dette bilag.
der var ingen endelig konklusion i hans foreløbige redegørelse, som sikkert nok blev
fremsendt til kommunen den 4. december 2011.
grunden til, at konklusionen blev lavet om i den endelige redegørelse af 7. december 2011,
var, at han var blevet endnu mere overbevist om, at der ikke var nogen redning for
hovedforeningen. konkurs havde hele tiden været på tale, også i dialogen med kommunens
embedsmænd. grunden var også, at man havde fundet frem til den korrekte dato for, hvornår
fristen for omstødelse udløb, nemlig den 18. december 2011.
kommunen kom med en lang række tillægsspørgsmål efter at have modtaget udkastet til
redegørelsen. han mener, at kommunen forsøgte at vinde tid.
han blev vejledt af advokat henrik steen jensen om, at det kunne være ansvarspådragende
for ham som forretningsfører ikke at indgive konkursbegæringl, hvis det stod klart, at
boligforeningen ikke kunne overleve.
han har ikke tidligere været indsat som midlertidig forretningsfører.
                                                - 25 -
han mener ikke, det er lovligt kun at kunne frigive boligafdelingers midler ved brug af en
kassekredit.
den 6. og 7. december 2011, hvor de af denne sag omhandlede betalinger blev foretaget, var
han klar over, at rbfs hovedforening var insolvent.
mødet den 7. november 2011 med østjydsk bank havde til formål at finde ud af, om østjydsk
bank fortsat ville stille kassekreditten til rådighed og på hvilke vilkår.
der blev ikke afholdt flere møder med banken, selvom han forsøgte at få fat i dem. de
prøvede også at få oplysninger fra dem om pantebreve m.v., men fik bare et flabet svar. der
var iskold luft.
han blev hurtigt klar over, at der ikke var nogen ide i at forsøge at redde hovedforeningen,
med mindre der kom noget kapital udefra. hovedafdelingen kunne som sagt erstattes, uden
forskel for beboerne i underafdelingerne.
et af formålene med hans undersøgelse var at finde ud af, om en rekonstruktion var mulig.
han har aldrig sendt nogen faktura i medfør af administrationsaftalen til nogen af
underafdelingerne.
der var ikke indgået aftaler om, at hovedafdelingen var begrænset i sin råden over kontoen i
danske bank.
han fortsatte som forretningsfører for rbf helt frem til konkursdekretet. han blev således
ikke opsagt af kommunen, men af skifteretten.
ole malthesen har som vidne forklaret, at han blev pensioneret i 2006 og siden har haft ad
hoc opgaver for boligselskabernes landsforening (bl). han har arbejdet med den
almennyttige boligsektor siden 1958.
han kom ind i sagen vedrørende rbf, da bl kontaktede ham i slutningen af september 2011
og bad ham kigge på 10 ustøttede boligprojekter. der lå en rapport af 22. september 2011, jf.
ekstrakten side 205, som han skulle gå videre fra.
han deltog i et møde med randers kommune den 9. oktober 2011, jf. referatet i ekstrakten
side 232. det var ham, der på mødet gjorde opmærksom på de meget store problemer, der var
i rbf, og som krævede en finansieringsløsning under inddragelse af kommunen, hvis man
skulle undgå konkurs. han sagde ikke på dette tidspunkt noget om, hvor stort
finansieringsbehovet var, fordi han først skulle lave sit arbejde færdigt. det viste sig siden, at
underfinansieringen var 102 mio. kr., jf. ekstrakten side 219, som viser den beregning, han
havde lavet, og som randers bolig indsatte i sin redegørelse af 13. oktober 2011.
han kom tilbage fra ferie den 19. oktober 2011, hvor de på forhånd havde aftalt et møde med
bl og landsbyggefonden, hvor han og jørgen rauch redegjorde for de beregninger, han
havde lavet. senere på ugen blev han kontaktet af bl, og de var enige om, at problemerne var
så store, at der burde inddrages en person med et sekretariat, og de valgte aab århus. bl
                                               - 26 -
kontaktede anders rønnebo, og afhørte havde sammen med ham et møde med randers
kommune den 31. oktober 2011.
han deltog også sammen med anders rønnebro i et møde med østjydsk bank den 7.
november 2011. de ville se, om banken havde flere penge at lægge på bordet, ligesom de
gerne ville have overblik over, hvilke dokumenter, banken lå inde med, vedrørende rbf.
banken var meget afvisende, både på det første og andet punkt. banken havde allerede i
oktober markeret sig ved at standse nogle betalinger og give udtryk for, at banken ville have
en ordning for afvikling af tilgodehavendet. kassekreditten blev begrænset til 16 mio. kr., og
de måtte sortere i regningerne, hvilket han stod for sammen med bogholderiet i randers
bolig. sådan foregik det igennem november måned. renten på kassekreditten blev ligeledes
sat op af banken med 2 % den 1. november 2011.
de arbejdede først på at finde ud af, hvorvidt der var muligheder for at få gennemført de
ustøttede byggeprojekter. det var han personligt meget skeptisk overfor fra starten. det viste
sig, at det var nødvendigt at likvidere hovedforeningen og lade de ustøttede boligprojekter
falde.
det var ikke sædvanligt, at en boligforening havde ustøttede boligprojekter. hvis man så, at
dette fandt sted, burde alarmklokkerne ringe. det var lovligt at erhverve en eksisterende
udlejningsejendom, hvis det kunne dokumenteres, at økonomien i ejendommen hang sammen,
men ved nybyggeri burde alarmklokkerne ringe.
de oprettede en ny konto i danske bank på grund af østjydsk banks adfærd og den heraf
følgende risiko for modregning i indtægterne på huslejekontoen, hvorefter de ikke ville kunne
betale kreditorerne.
man kan kun lave en separat konto, hvis kontoindehaver har cvr-nummer, og det var kun
hovedafdelingen i rbf, der havde cvr-nummer, hvorfor de brugte dette.
han har ikke været involveret i drøftelser om at separere indbetalingerne på den enkelte
afdeling på dette tidspunkt, men i december 2011 spurgte holst advokater efter en
kreditorliste og en liste over indbetalerne, fordelt på afdelingen. dette bad han den 5.
december 2011 bogholderiet i randers bolig om at lave. han fik den 6. december 2011 en
kreditorliste, men det var ikke muligt at få en specifikation af indbetalingerne afdelingsvis.
parternes synspunkter
sagsøgeren, randersegnens boligforening under konkurs, har procederet sagen inden for
rammerne af sit påstandsdokument, hvoraf fremgår:
       "anbringender:
       til støtte for den nedlagte påstand om omstødelse af betaling 1-6 (bilag 6-11) efter
       konkurslovens § 67, stk. 1, 2. og 3. led, jf. § 80, stk. 1, gøres det gældende,
       at   betalingerne er foretaget indenfor 3 måneder før fristdagen,
       at   betalingerne er foretaget henholdsvis den 6. og 7. december 2011
            - henholdsvis 1 og 2 dage før indgivelsen af konkursbegæringen
            til skifteretten den 8. december 2011,
                                     - 27 -
at konkursbegæringen dateret den 6. december 2011 (bilag 1) var
   udarbejdet på tidspunktet, hvor betalingerne blev foretaget,
at arbejdernes andels boligforening, der var administrator i ran
   dersegnens boligforening (herefter rbf), foranstaltede betalin
   gerne foretaget,
at arbejdernes andels boligforening, deloitte og holst, advokater
   grundet arbejdet med undersøgelsen af rbf’s forhold (bilag 3)
   havde stort indblik i rbf’s økonomiske situation,
at rbf på tidspunktet for betalingerne ikke var i stand til at betale
   den øvrige forfaldne gæld, og at rbf dermed var insolvent, jf.
   konkurslovens § 17, stk. 2,
at betalingernes størrelse – henset til rbf’s insolvens, herunder det
   forhold, at østjydsk bank opsagde sit engagement med rbf
   (bilag 5) – udgjorde en likviditetsudtømmende betaling, der afgø
   rende har forringet rbf’s muligheder for at betale øvrige kredi
   torers krav,
at arbejdernes andels boligforening, deloitte og holst, advokater
   var fuldt ud bekendt med insolvensen,
at betalingerne skete før normal betalingstid,
at betalingerne var foranlediget af den forestående konkurs,
at betalingerne på denne baggrund, herunder særligt da størstedelen
   af rbf’s øvrige kreditorer ikke har modtaget betaling af deres
   krav, samt da betalingerne skete henholdsvis en og to dage før
   indgivelsen af konkursbegæringen, ikke
   fremtræder som ordinære,
at betalingerne til arbejdernes andels boligforening, deloitte og
   holst, advokater dermed udgør en omstødelig disposition i med
   før af konkurslovens § 67, stk. 1, 2. og 3. led,
at sagsøgte ved betalingerne blev løst fra kautionsforpligtelse,
   hvorved sagsøgte blev fortrinsstillet de øvrige kreditorer, hvilket
   er i strid med det konkursretlige ligelighedsprincip,
at sagsøgte som tilsynsmyndighed ved frigivelsen af kautionsfor
   pligtelsen var fuldt ud bekendt med insolvensen,
at sagsøgte ved frigivelsen af kautionsforpligtelsen var i ond tro om
   omstødelsesbetingelsernes tilstedeværelse, og
at konkursboet derfor på baggrund af sagsøgtes selvskyldnerkauti
                                          - 28 -
    on, jf. administrationsaftalens pkt. 8.4 (bilag 2) kan rette omstø
    delseskravet mod sagsøgte, jf. konkurslovens § 80, stk. 1.
det gøres i tillæg til ovenstående gældende, at der kan ske omstødelse af betaling
    1-6 (bilag 6-11) i medfør af konkurslovens § 74, herunder som følge af
at  betalingerne alene er gennemført i kraft af arbejdernes andels
    boligforenings rolle som administrator i rbf,
at  arbejdernes andels boligforening, deloitte, holst, advokater og
    sagsøgte som følge af arbejdet med undersøgelsen af forholdene i
    rbf var fuldt ud bekendt med insolvensen,
at  betalingerne til arbejdernes andels boligforening, deloitte og
    holst, advokater derfor udgør en utilbørlig begunstigelse af dis
    se parter på bekostning af rbf’s øvrige kreditorer,
at  arbejdernes andels boligforening, deloitte og holst, advokater
    var eller burde være bekendt med, at betalingerne udgjorde en u
    tilbørlig disposition,
at  betalingerne dermed er omstødelige i medfør af konkurslovens §
    74,
at  sagsøgte i samme omfang var bekendt med forholdene i rbf,
    herunder med, at betalingerne udgjorde en utilbørlig begunstigel
    se,
at  sagsøgte ved frigivelse af kautionsforpligtelsen var i ond tro om
    omstødelsesbetingelsernes tilstedeværelse, og
at  konkursboet derfor på baggrund af sagsøgtes selvskyldnerkauti
    on, jf. administrationsaftalens pkt. 8.4 (bilag 2) kan rette omstø
    delseskravet mod sagsøgte, jf. konkurslovens § 80, stk. 1.
det gøres endvidere gældende,
at  sagsøgte har opnået en berigelse ved at blive løst fra kautionsfor
    pligtelsen på kr. 1.779.625,00, hvilket også udgør sagsøgers tab,
    og
at  sagsøgte i medfør af konkurslovens § 75, jf. § 67, jf. § 80, og §
    76, jf. § 74,       jf. § 80, derfor skal betale kr. 1.779.625,00 til sag
    søger,
at  midlerne på den i sagens bilag 4 angivne konto skulle have ind
    gået i konkursmassen for sagsøger, jf. konkurslovens § 32, og
at  sagsøgte har bevisbyrden for, at de i sagen omhandlede udgifter
                                               - 29 -
           til arbejdernes andels boligforening, deloitte og holst, advoka
           ter er omfattet af konkurslovens § 94, stk. 1, nr. 1, hvilken be
           visbyrde sagsøgte ikke har løftet.
      det bestrides,
      at   kravene fra arbejdernes andels boligforening, deloitte og holst,
           advokater ville have været foranstillede krav i konkursordenen
           efter konkurslovens § 94, stk. 1, nr. 1., og
      at   det forhold, at sagsøger har accepteret, at de efter konkursen ind
           betalte lejeindbetalinger fra lejerne i afdelinger kunne udbetales
           til afdelingerne, bevirker, at de i nærværende sag omhandlede
           midler på kontoen i danske bank ikke tilhører sagsøger."
sagsøgte, randers kommune, har procederet sagen inden for rammerne af sit
påstandsdokument, hvoraf fremgår:
      "anbringender
      til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gøres det gældende, at der ikke er
      noget grundlag for konkursboet for at rette krav mod randers kommune som
      selvskyldnerkautionist i henhold til den underskrevne administrationsaftale
      mellem randersegnens boligforening og midlertidig forretningsfører anders
      rønnebro.
      lejebetalingerne, hvorfra honoraret til midlertidig forretningsfører aab
      v/direktør anders rønnebro og boligforeningens rådgivere er betalt, hidrører fra
      afdelingerne i randersegnens boligforening.
      afdelingerne er særskilte økonomiske enheder og afdelingens midler tilkommer
      ikke boligorganisationen jf. almenboliglovens § 16 stk. 1. midlerne på kontoen er
      derfor lovbestemte separatistkrav i henhold til konkurslovens § 32 stk. 1, ec., og
      skulle derfor slet ikke have indgået i konkursmassen. af denne årsag er der ikke
      grundlag for, at konkursboet kan kræve betalingerne tilbageført.
      at midlerne uberettiget er indgået i boet understøttes af, at landsbyggefonden har
      udbetalt midlerne til afdelingerne, hvorefter landsbyggefonden har anmeldt et
      krav i boet.
      helt tilsvarende har konkursboet efterfølgende anerkendt, at andre senere
      lejebetalinger fra lejere i afdelingerne, som helt tilsvarende er indgået på en konto
      i østjydsk bank a/s oprettet i randersegnens boligforenings navn, er
      separatistkrav, hvorfor disse lejebetalinger er udbetalt til afdelingerne.
      lægges det til grund, at lejeindbetalingerne overført af den midlertidige
      forretningsfører aab ved direktør anders rønnebro til kontoen i danske bank
      tilhører konkursmassen jf. konkurslovens § 32 stk. 1, er kravene fra midlertidig
      forretningsfører aab ved direktør anders rønnebro, holst, advokater og
      deloitte foranstillede krav i konkursordenen efter konkurslovens § 94 stk. 1 nr. 1.
                                         - 30 -
begrundelsen herfor er, at udgifterne er afholdt i forsøg på at finde en
redningsplan og løse boligorganisationens økonomiske problemer. den
lovbestemte mulighed randers kommune som tilsynsmyndighed for
randersegnens boligforening har efter reglerne i almenboligloven blev benyttet,
og må i denne sag betragtes som en lex specialis i forhold til reglerne om f.eks.
rekonstruktion i konkurslovens afsnit ia, kapitel 2-2e. derfor er udgifterne
afholdt til midlertidig forretningsfører aab ved direktør anders rønnebro, holst,
advokater samt revisionsfirmaet deloitte omfattet af bestemmelsen i
konkurslovens § 94 stk. 1 nr. 1 om, at ”rimelige omkostninger ved forsøg på at
tilvejebringe en samlet ordning af skyldnerens økonomiske forhold på anden
måde” er et foranstillet krav i forhold til de øvrige kreditorer i konkursboet.
derved skulle de samlede udgifter på kr. 1.779.625 have været afholdt forud,
hvorfor der ikke er grundlag for kravet mod randers kommune som
selvskyldnerkautionist.
endelig er der ikke grundlag for at kræve beløbet tilført til konkursboet fra
randers kommune som selvskyldnerkautionist efter bestemmelsen i
konkurslovens § 80 stk. 1 jf. § 67 stk. 1. begrundelsen herfor er, at betingelserne
for omstødelse ikke er opfyldt. der er ikke tale om betaling med usædvanlige
betalingsmidler, da der er betalt med penge. der er heller ikke tale om betaling før
normal betalingstid, da administrationsaftalen kunne opsiges af direktør anders
rønnebro straks, og uden forudgående varsel jf. administrationsaftalens punkt
10.1 (bilag 2). afregning må i den forbindelse anses som ordinær og et normalt
led i afslutningen af arbejdet. endvidere har betalingen ikke væsentlig forringet
skyldnerens betalingsevne, da midlerne slet ikke tilhørte boligorganisationen –
men derimod de enkelte afdelinger.
hvis det findes, at der er grundlag for omstødelse efter konkurslovens § 67, er det
endelig en betingelse for at kræve, at en selvskyldnerkautionist fralægger sig en
mulig berigelse, at boet har lidt et tab jf. konkurslovens § 75 stk. 1. konkursboet
har ikke dokumenteret et tab, hvilket konkursboet naturligvis ikke kan, da
midlerne på den af midlertidig forretningsfører aab ved direktør anders
rønnebro etablerede konto i danske bank aldrig har tilhørt randersegnens
boligforening, men derimod de enkelte afdelinger.
der er heller ikke grundlag for omstødelse efter konkurslovens § 80 stk. 1 jf. § 74
stk. 1. i denne sag er det alene muligt at omstøde, såfremt det vurderes, at
betalingen på utilbørlig måde begunstigede den fyldestgjorte fordringshaver. i
denne sag er der ikke tale om en begunstigelse på de øvriges bekostning, da kravet
ikke var sidestillet med de øvrige kreditorers krav, men ville have været
foranstillet og betalt forud for de øvrige. midlerne ville derfor alligevel ikke have
kommet de øvrige kreditorer til gode i forbindelse med udbetaling af dividende.
hvis det findes, at der er grundlag for omstødelse efter konkurslovens § 74, skal
den begunstigede svare erstatning til boet efter de almindelige erstatningsretlige
regler, hvorefter det ligeledes kræves som en betingelse, at boet har lidt et tab jf.
konkurslovens § 76, stk. 1. konkursboet har ikke dokumenteret et tab.
                                                  - 31 -
      sammenfattende er der således ikke grundlag for at kræve betaling af randers
      kommune som selvskyldnerkautionist jf. konkurslovens § 80, stk. 1, jf. § 67 stk.
      1, jf. § 75 stk. 1 eller § 80 stk. 1, jf. § 74 stk. 1, jf. § 76 stk. 1."
i adcitationssagen bs 2-320/2013 har adcitanten, randers kommune, procederet sagen inden
for rammerne af sit påstandsdokument, hvoraf fremgår:
      "anbringender
      til støtte for nedlagte påstand gøres det gældende, at beslutningen om at indgive
      egen konkursbegæring mod randersegnens boligforening er truffet af aab ved
      direktør anders rønnebro efter rådgivning fra adciterede 2 holst, advokater.
      aab ved direktør anders rønnebro burde straks, der blev konstateret insolvens
      hos randersegnens boligforening, have oprettet særskilt forvaltning i
      boligorganisationen jf. driftsbekendtgørelsens § 48, stk. 3, 3. punktum. dette
      kunne for så vidt angår lejeindbetalingerne for december måned 2011 have været
      gennemført enkelt ved, at den særskilt oprettede konto i danske bank var blevet
      etableret i afdelingernes navn.
      samtidig skulle aab ved direktør anders rønnebro forud for indlevereingen af
      konkursbegæringen den 8. december 2011 have sikret, at afdelingernes midler
      blev separatistkrav i konkursboet, da afdelingerne er økonomisk uafhængige af
      boligorganisationen jf. almenboliglovens § 24 og driftsbekendtgørelsens § 16.
      aab ved direktør anders rønnebro var som midlertidig forretningsfører i
      randersegnens boligforening tillagt alle ledelsesbeføjelser i boligforeningen og
      har handlet ansvarspådragende ved ikke at oprette særskilt forvaltning og derved
      have sikret, at afdelingernes midler ikke blev en del af konkursboet. havde aab
      ved direktør anders rønnebro oprettet særskilt forvaltning, ville de foretagne
      lejebetalinger overført til den modregningsfrie konto i danske bank, randers
      afdeling, kontonr.: 4387 0237 556 den 6. december 2011 af aab ved direktør
      anders rønnebro lige op til anders rønnebros egen konkursbegæring den 8.
      december 2011 utvivlsomt have tilhørt afdelingerne, hvorfor de fra kontoen
      gennemførte betalinger til aab ved direktør anders rønnebro og til
      boligorganisationens rådgiver bl.a. holst, advokater den 5. og 7. december 2011
      utvivlsomt ikke ville være omstødelige betalinger i konkursboet.
      havde betalingerne ikke været omstødelige i konkursboet, kunne der ikke fra
      konkursboets side være rettet krav mod randers kommune som
      selvskyldnerkautionist, og derved ville randers kommune ikke risikere at lide
      tab.
      får konkursboet i hovedsagen medhold i, at randers kommune som
      selvskyldnerkautionist skal tilbagebetale honorarerne til aab ved direktør anders
      rønnebro, holst, advokater og deloitte, vil randers kommune indtræde i
      randersegnens boligforenings krav mod aab og holst, advokater og vil kunne
      påtale dette forhold.
      aab ved direktør anders rønnebro kunne ikke på tidspunktet for udbetalingerne
      af honorarer til aab og holst, advokater samt deloitte have gjort
                                              - 32 -
      selvskyldnerkautionen gældende overfor randers kommune, da der var likvide
      midler til betaling af udgifterne i randersegnens boligforening og de enkelte
      afdelinger. en selvskyldnerkaution kan først gøres gældende overfor
      selvskyldneren, når debitor ikke er i stand til at betale.
      endelig gøres det gældende, at aab ved direktør anders rønnebro kunne have
      sikret, at de ubetalte honorarkrav blev foranstillet i konkursboet efter
      konkurslovens § 94."
i adcitationssagen bs 2-321/2013 har adcitanten, randers kommune, procederet sagen inden
for rammerne af sit påstandsdokument, hvoraf fremgår:
      "anbringender
      til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at holst, advokater har
      ydet rådgivning til randersegnens boligforening og ikke til aab. aab indtrådte
      som den øverste ledelse i randersegnens boligforening, og det var dermed til
      ledelsen i randersegnens boligforening, at holst, advokater ydede rådgivning.
      regningerne for det udførte arbejde er ligeledes af holst, advokater udstedt til
      randersegnens boligforening, som har betalt regningerne.
      den ansvarsbegrænsning på kr. 1.000.000, som blev indsat i
      administrationsaftalen mellem randersegnens boligforening og aab indeholder
      ikke en ansvarsbegrænsning omfattende eksterne rådgivere, men er alene et
      begrænset ansvar for aab og det arbejde, som er udført af medarbejdere ansat
      hos aab. holst, advokaters ansvar for den ydede rådgivning er dermed
      ubegrænset, da holst, advokater ikke er omfattet af ansvarsbegrænsningen i
      administrationsaftalens punkt 9.4.
      holst, advokater er koncipist af administrationsaftalen, hvorfor eventuelle
      fortolkningstvivl skal komme koncipisten til skade.
      den af holst, advokater ydede rådgivning til randersegnens boligforening har
      været manglefuld, da holst, advokater som professionelle sagkyndige ikke har
      sikret sig overholdelse af den særlige lovgivning, som gælder for almene
      boligorganisationer. der er tale om et professionsansvar, og der er derfor
      skærpede krav til den agtpågivenhed, som udvises i forbindelse med
      rådgivningen. holst, advokater markedsfører sig med særlig viden indenfor det
      almene boligområde samt indenfor området rekonstruktion og insolvensret.
      holst, advokater har ikke sikret sig overholdelse af reglerne om separat
      forvaltning. dette indebar, at afdelingernes midler ikke blev adskilt fra
      boligorganisationens midler, og derfor har konkursboet inddraget afdelingernes
      lejebetalinger for december 2011, som stod på den modregningsfrie konto i
      danske bak, der blev oprettet i randersegnens boligforenings navn. fra denne
      konto blev der betalt honorar til aab, holst, advokater og deloitte, lige før
      konkursens indtræden. da kontoen var oprettet i randersegnens boligforenings
      navn, blev kontoen af kuratorerne ved konkursens indtræden omfattet af
      konkursboet jf. konkurslovens § 32, og midlerne blev ikke af kuratorerne
      anerkendt som separatistkrav. dermed blev de fra kontoen foretagne betalinger,
                                              - 33 -
      omfattende honorarer til aab, holst, advokater og deloitte på i alt kr. 1.779.625
      krævet tilbagebetalt af konkursboet af randers kommune som
      selvskyldnerkautionist.
      hvis randers kommune bliver forpligtet til at betale kr. 1.779.625 til
      konkursboet, indtræder randers kommune som kautionist i randersegnens
      boligforenings krav mod holst, advokater, hvilket berettiger randers kommune
      til at adcitere holst, advokater og videreføre kravet. var randersegnens
      boligforening ikke efterfølgende erklæret konkurs, ville randersegnens
      boligforening selv kunne have påtalt og forfulgt kravet for den af aab begåede
      fejl. ved randers kommunes indtræden i randersegnens boligforenings sted,
      overtager randers kommune retten til at påtale forholdet overfor holst,
      advokater."
de adciterede, arbejdernes andelsboligforening og holst advokater, har procederet sagen
inden for rammerne af deres samlede påstandsdokument, hvoraf fremgår:
      "3. anbringender til støtte for afvisningspåstandene
      randers kommune bebrejder aab ikke at have oprettet særskilt forvaltning for
      de enkelte afdelinger forud for indgivelse af konkursbegæringer, hvorved
      lejeindtægter kunne inddrages af sagsøger i hovedsagen.
      randers kommune anfører selv, at lejeindtægter, der blev indsat på
      randersegnens boligforenings konto, ikke tilhørte randersegnens boligforening,
      men de enkelte afdelinger, jf. side 5 i svarskriftet i hovedsagen.
      herudover angiver randers kommune på side 7 i adcitationsreplikken, at i det
      omfang de enkelte afdelinger måtte lide tab som følge af randersegnens
      boligforenings konkurs, er afdelingernes midler sikret under landsbyggefondens
      garantiordning.
      det følger heraf, at krav vedrørende behandling af midlerne, ikke tilkommer
      randersegnens boligforening (eller for den sags skyld randers kommune), men
      afdelingerne eller landsbyggefonden.
      hverken afdelingerne eller landsbyggefonden har imidlertid fremsat krav, og
      krav kan ikke fremsættes af randers kommune, hverken isoleret bedømt eller
      som kautionist for randersegnens boligforening.
      i den forbindelse bemærkes, at det ikke er godtgjort, hvad selvskyldnerkautionen
      stillet af randers kommune for randersegnens boligforenings forpligtelser over
      for aab som midlertidig forretningsfører – såvel som de af aab antagne
      rådgivere, deloitte og holst, advokater – har at gøre med placeringen af
      lejeindtægterne, der angiveligt tilhører tredjemand (afdelingerne), eller med
      indførelse af separat forvaltning.
      af disse grunde må sagen afvises, idet randers kommune ikke er rette sagsøger.
      4.       anbringender til støtte for frifindelsespåstandene
                                         - 34 -
i tillæg til anbringenderne i afsnit 3 gøres følgende gældende til støtte for
frifindelsespåstandene:
 aab’s opdrag i henhold til administrationsaftalen var som nævnt begrænset til at
udrede og undersøge en række forhold, der var udtømmende defineret i pkt. 3 til 5
i administrationsaftalen, jf. pkt. 7.1.
såfremt aab som midlertidig forretningsfører skulle have overtaget alle opgaver
med undtagelse af ”almindelige administrative opgaver”, skulle dette have været
fastsat udtrykkeligt i administrationsaftalen. i stedet valgte man at specificere
nogle nærmere angivne opgaver.
der var ikke angivet noget i opdraget om forvaltning af indbetalinger, som
randersegnens boligforening modtog, herunder adskillelse af betalinger, som
(angiveligt) tilhørte tredjemand (afdelingerne).
havde dette forhold været omfattet af opdraget, ville det antageligt have været
nævnt udtrykkeligt i opdraget. på det relevante tidspunkt, og i en lang periode
forud, havde randers kommune været bekendt med den økonomiske situation i
randersegnens boligforening.
aab har i overensstemmelse med administrationsaftalens pkt. 5 ”[udredt] de
faktiske og økonomiske forhold” samt ”vurderet, hvorvidt de enkelte ejendomme
og afdelinger som sådan har økonomiske problemer”.
selv hvis opdraget havde omfattet stillingtagen til og fordeling af betaling mellem
randersegnens boligforening og afdelingerne, er der ikke grundlag for et krav.
aab blev antaget som administrator i henhold til administrationsaftale af 11.
november 2011 og indgav konkursbegæring den 8. december 2011. i perioden
foregik et udredningsarbejde, som randers kommune fulgte, jf. også pkt. 8.5, 8.6,
10.3 og 10.4 i administrationsaftalen. der er ikke grundlag for forud for
afslutningen af dette i øvrigt hurtigt udførte udredningsarbejde at kræve, at aab
skulle have taget skridt som hævdet af randers kommune.
tværtimod fremgår det af pkt. 9.2 i administrationsaftalen:
       ”det præciseres at administrator ikke har nogen form for ansvar for
       dispositioner foretaget af randers boligforening, randers kommune,
       randers bolig eller andre samt følgevirkningerne heraf uanset på
       hvilket tidspunkt dispositionerne er foretaget.”
aab har herefter ikke ansvar for tilrettelæggelsen af den i randersegnens
boligforenings anvendte procedure for lejeindbetalinger eller for, at en ændring til
fuldstændig separat forvaltning på den korte tid ikke var mulig at gennemføre.
randers kommune har da heller ikke angivet, hvilke konkrete skridt der kunne
have været taget. det var på grund af de tekniske systemer i randersegnens
boligforening og nets ikke muligt at oprette separat forvaltning ved at opdele
betalinger på afdelinger, førend de var modtaget i randersegnens boligforening,
                                             - 35 -
      idet lejeindbetalingerne kun kunne modtages som et samlet beløb, hvorefter de
      enkelte indbetalinger kunne identificeres.
      randers kommune anfører på side 4 i sin adcitationsreplik, at aab kunne ”anvise
      betalinger fra de på kontoen indestående midler” den 7. december og 8. december
      2011, og at aab har haft ”fri råden over midlerne”. en sådan viderebetaling ville
      have rejst et selvstændigt spørgsmål om omstødelse, da indbetalingerne ved
      modtagelsen ikke var identificerbare og dermed klart adskilt fra andre midler.
      randers kommune ses heller ikke at have godtgjort, hvilket tab kommunen har
      lidt ved, at afdelingernes lejeindtægter inddrages i konkursmassen.
      honorar til aab, holst, advokater og deloitte blev betalt med midler fra den
      modregningsfrie konto.
      var der ikke sket betaling kunne aab, holst, advokater og deloitte i henhold til
      selvskyldnerkautionen have krævet opfyldelse af kravene direkte hos randers
      kommune, når kravene forfaldt. en selvskyldnerkaution kan gøres gældende på
      tidspunktet for skyldnerens misligholdelse uden hensyntagen til debitors
      betalingsevne.
      da afdelingerne ikke selv havde kautioneret, ville betaling med midler tilhørende
      afdelingerne ikke have ændret på, at randers kommune i sidste ende skulle have
      betalt.
      var der foretaget betaling med andre midler end lejeindtægterne på den
      modregningsfrie konto, ville det heller ikke have medført nogen ændring i
      omstødelseskravet fremsat af randersegnens boligforening under konkurs over
      for randers kommune, jf. konkurslovens § 80.
      de betalinger, som der er tale om, må til gengæld henføres til konkurslovens § 94,
      som også randers kommune gør gældende i hovedsagen.
      for god ordens skyld bemærkes, at ansvarsbegrænsningen i pkt. 9.1 i
      administrationsaftale gælder samlet for aab og holst."
rettens begrundelse og afgørelse
det må efter oplysningerne i sagen lægges til grund, at de omhandlede betalinger fandt sted
fra en konto, som den midlertidige forretningsfører for randersegnens boligforening, anders
rønnebro, havde oprettet i danske bank til brug for boligafdelingernes indbetaling af leje for
december 2011, og at indeståendet på kontoen bestod af disse midler. det må endvidere
lægges til grund, at kontoen i danske bank var oprettet i randersegnens boligforenings navn,
og at randersegnens boligforening frit kunne disponere over kontoen. retten finder under
disse omstændigheder ikke, at kontoen som følge af separatistrettigheder for
boligafdelingerne har kunnet holdes uden for konkursen, og dens indestående er herefter en
del af konkursmassen, jf. konkurslovens § 32.
retten finder efter de fremkomne oplysninger ikke, at de omhandlede betalinger kan anses
som omfattet af konkurslovens § 94, stk. 1, nr. 1. retten har herved lagt vægt på, at det
                                              - 36 -
arbejde, der blev udført af aab/anders rønnebro, holst advokater og revisionsfirmaet
deloitte, var et udredningsarbejde til afdækning af de økonomiske forhold m.v. omkring
randersegnens boligforening og af mulighederne for finansiel rekonstruktion, hvorimod det
ikke omfattede egentlige forhandlinger med fordringshaverne med henblik på at tilvejebringe
en samlet ordning af randersegnens boligforenings økonomiske forhold for derved at undgå
en konkurs.
i relation til spørgsmålet om omstødelse efter konkurslovens § 67 finder retten det bevist, at
der blev iværksat betaling af de omhandlede fakturaer henholdsvis den 6. og 7. december
2011 med det formål at sikre betaling inden konkursens indtræden. retten har herved bl.a.
lagt vægt på, at betalingen blev sat i værk af samme personer, som foranledigede
konkursbegæring indgivet den 8. december 2011. det kan lægges til grund, at betalingerne for
så vidt angår beløbene på 201.375 kr. til aab, 518.750 kr. til deloitte og 512.500 kr. til holst
advokater er sket før sædvanlig betalingsfrist, hvorved retten i forhold til sidstnævnte har lagt
vægt på advokat henrik strands forklaring. retten finder det i øvrigt bevist, at de stedfundne
betalinger i deres helhed afgørende forringede randersegnens boligforenings betalingsevne,
og har i denne forbindelse lagt vægt på den samlede økonomiske situation på
betalingstidspunktet, herunder at randersegnens boligforening var insolvent, at østjydsk
bank havde opsagt engagementet og krævet betaling af over 17 mio. kr., at likviditetsbehovet
var vurderet til over 178 mio. kr., og at likviditeten udelukkende bestod af indeståendet på
kontoen i danske bank, der forud for de af sagen omhandlede betalinger havde en saldo på
ca. 5,7 mio. kr. efter karakteren af det arbejde, betalingene vedrørte, og efter de
omstændigheder, hvorunder de fandt sted, finder retten ikke, at betalingerne fremtrådte som
ordinære.
i relation til spørgsmålet om omstødelse efter konkurslovens § 74 tiltræder retten af de
allerede anførte grunde sagsøgerens synspunkter om, at betalingerne på utilbørlig måde
begunstigede fordringshaverne på de øvrige kreditorers bekostning, ligesom det tiltrædes, at
de begunstigede på baggrund af det arbejde, betalingerne vedrørte, havde fuldt kendskab til
randersegnens boligforenings insolvens og de omstændigheder, som gjorde dispositionen
utilbørlig.
sagsøgeren får efter ovenstående medhold i, at de omhandlede betalinger er omstødelige efter
konkurslovens § 67 og § 74.
da randers kommune i henhold til den indgåede administrationsaftales pkt. 8.4. er
selvskyldnerkautionist for betalingen af de omhandlede honorarer, og idet kommunen ved
frigivelsen af kautionen kendte eller burde kende de omstændighder, som har begrundet
kravet om omstødelse, følger det af konkurslovens § 80, stk. 1, at konkursboet har krav på at
få dækket sit tab hos kommunen.
retten tiltræder, at konkursboets tab kan opgøres som påstået, idet beløbet uden de
stedfundne betalinger ville have været i behold på kontoen i danske bank og derved ville
være indgået i konkursboet.
sagsøgeren, randersegnens boligforening under konkurs, får herefter i hovedsagen bs 2-
1454/2012 fuldt medhold i den nedlagte påstand mod sagsøgte, randers kommune.
retten finder i adcitationssagerne ikke, at randers kommune har godtgjort et grundlag for, at
kommunen i anledning af omstødelsen af de omhandlede betalinger kan rette et
                                             - 37 -
erstatningskrav mod aab og holst advokater. kommunen har som den ansvarspådragende
fejl påberåbt sig, at aab ved anders rønnebro og holst advokater forinden konkursen burde
have etableret separatistrettighed for boligafdelingerne til de lejeindbetalinger, hvoraf
honorarerne blev betalt. var dette sket, havde der imidlertid ikke været grundlag for at
foretage betalingen med de således separerede midler, fordi honorarene baserede sig på en
administrationsaftale, der var indgået mellem aab og randersegnens boligforening, ikke
boligafdelingerne. randers kommune ville i den situation have været forpligtet til som
selvskyldnerkautionist at betale honorarerne. retten ser på denne baggrund ikke nogen
erstatningsretlig relevant sammenhæng mellem den manglende etablering af
separatistrettighed for boligafdelingerne og realiseringen af kommunens kautionsforpligtelse.
retten ser heller ingen mulighed for, at kommunen, som påstået, kan indtræde i noget krav,
som randersegnens boligforening angiveligt skulle have mod aab og holst advokater i
anledning af omstødelsen.
det bemærkes, at retten heller ikke finder, at randers kommune har løftet bevisbyrden for, at
der er handlet ansvarspådragende af aab og holst advokater i sagen, henset til opdraget og
de reelle muligheder for i situationen at separere de omhandlede lejeindbetalinger fra
randersegnens boligforenings økonomi.
aab og holst advokater får efter ovenstående medhold i deres frifindelsespåstande i bs 2-
320/2013 og bs 2-321/2013.
i sagsomkostninger skal randers kommune i hovedsagen betale 173.020 kr. til
randersegnens boligforening under konkurs. beløbet er fastsat således, at 43.020 kr. dækker
retsafgiften, og 130.000 kr. udgør et passende beløb, inklusive moms, til dækning af udgiften
til advokatbistand. retten har lagt vægt på sagens værdi, omfang og udfald, herunder at
hovedforhandlingen har været berammet ad flere omgang og over 3 retsdage med en
mellemkommende langvarig udsættelse, og at arbejdet har omfattet processtof vedrørende
adcitationssagerne.
i adcitationssagerne skal randers kommune i sagsomkostninger til aab betale 75.000 kr.,
inklusive moms, og til holst advokater 60.000 kr., eksklusive moms, som rimelige beløb til
dækning af udgiften til advokatbistand. retten har lagt vægt på sagernes værdi, omfang og
udfald, herunder at hovedforhandlingen har været berammet ad flere omgange og over 3
retsdage med en mellemkommende langvarig udsættelse, og at arbejdet har omfattet
processtof vedrørende hovedsagen. retten har også lagt vægt på, at de adciterede har været
repræsenteret af samme advokat, og at processtoffet i de to adcitationssager i det væsentlige
har været sammenfaldende.
thi kendes for ret:
sagsøgte, randers kommune, skal betale 1.779.625 kr. med procesrente fra den 22. oktober
2012 til sagsøgeren, randersegnens boligforening under konkurs.
i sagsomkostninger til randersegnens boligforening under konkurs skal randers kommune
betale 173.020 kr.
de adciterede, arbejdernes andels boligforening og holst, advokater, frifindes.
                                            - 38 -
i sagsomkostninger skal adcitanten, randers kommune, til arbejdernes andels boligforening
betale 75.000 kr. og til holst advokater 60.000 kr.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8a.
det idømte skal betales inden 14 dage.