text:
                      højesterets kendelse
                          afsagt onsdag den 13. januar 2016
sag 155/2015
(2. afdeling)
frisk vikar aps under konkurs ved kurator søren aamann jensen
(advokat frank bøggild)
mod
a
(advokat ole larsen, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af sø- og handelsrettens skifteret den 30. januar 2015
og af østre landsrets 15. afdeling den 5. marts 2015.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, marianne
højgaard pedersen, vibeke rønne og lars apostoli.
påstande
kærende, frisk vikar aps under konkurs ved kurator søren aamann jensen, har nedlagt på-
stand om stadfæstelse af skifterettens kendelse, således at a pålægges konkurskarantæne i tre
år, subsidiært i en kortere periode.
indkærede, a, har påstået stadfæstelse af landsrettens kendelse.
supplerende sagsfremstilling
i skats afgørelse af 16. januar 2013, som er omtalt i skifterettens kendelse, er yderligere
anført bl.a.:
                                         - 2 -
”
• der overføres penge fra selskabets bankkonto til personer eller selskaber, straks der
   indgår penge fra selskabets kunder, hvilket må anses for en usædvanlig forretnings-
   mæssig disposition.
• der overføres penge til personer, som er udrejst af danmark længe før
   pengeoverførslen foretages.
• der overføres penge til virksomheder, som ikke længere eksisterer officielt.
• en del af de til ovennævnte personer/virksomheder overførte midler hæves kontant.
selskabet har ikke ønsket at medvirke til en opklaring af, hvem der reelt foretager den
fysiske levering af de fakturerede ydelser, hvorfor det er skats opfattelse, at det ud-
førte arbejde er udført af ”sort” arbejdskraft aflønnet af selskabet via et set-up, hvor
pengeoverførsler til diverse personer/selskaber anvendes til at sløre det reelle betalings-
spor til aflønning af ”sort” arbejdskraft.
selskabet har angivet 0 kr. i a-indkomst for år 2011. for månederne januar til marts
2012 er der angivet 107.806 kr. i a-indkomst.
beløbet fordeler sig på 10 personer, der har været ansat i en del af eller hele perioden
1/1 til 31/3 2012. selskabet har angivet, hvor mange timer de enkelte personer har ar-
bejdet i de forskellige måneder. der er lønangivet a-indkomst svarende til 1.117 ar-
bejdstimer.
…
selskabet kan alene dokumentere at have haft ansat arbejdskraft i perioden 1/1 2012 til
31/3 2012 svarende til 1.117 timer.
da selskabet ikke har dokumenteret at have anvendt underleverandører til at udføre det
resterende arbejde og der er et væsentligt misforhold imellem fakturerede timer til sel-
skabets kunder og det antal timer selskabet har haft til rådighed, er det skats opfat-
telse, at selskabet har anvendt ”sort arbejdskraft” i betydeligt omfang.
…
selskabets nuværende direktør a
a er indrejst fra pakistan til danmark den 9/3 2011. den 1/9 2011 bliver han indsat som
direktør i selskabet.
skat anmoder den 1. juni 2012 om at få indsendt selskabets regnskabsmateriale. a bor
på daværende tidspunkt på adressen …, 1. th., 2100 københavn ø. den 17/6 2012
modtager skat en e-mail fra a på fejlfrit dansk, uagtet han først er indrejst til dan-
mark godt et år tidligere, og uagtet brevet er sendt til …, st. th., 2100 københavn ø,
som på daværende tidspunkt var selskabets officielle adresse.
a og b må derfor kende hinanden i et eller andet omfang.
det kan ikke udelukkes, at a er indsat som stråmand og at det reelt er b, der styrer sel-
skabet.”
                                                 - 3 -
retsgrundlag
reglerne om konkurskarantæne blev indsat i konkursloven ved lov nr. 429 af 1. maj 2013 og
finder anvendelse i konkursboer, hvor konkursdekret er afsagt efter lovens ikrafttræden den 1.
januar 2014. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2, samt § 158, stk. 1, har følgende ordlyd:
       ”§ 157. konkurskarantæne kan efter kurators begæring efter § 161 pålægges den, der
       senere end et år før fristdagen har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed, hvis
       det må antages, at den pågældende på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er
       uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. hvis skyldneren var under
       tvangsopløsning, da konkursen indtrådte, regnes fristen på et år fra dagen for beslutnin-
       gen om tvangsopløsning.
       stk. 2. ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågælden-
       des handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskaran-
       tæne.
       § 158. konkurskarantæne pålægges for tre år. hvis særlige grunde taler for det, kan
       konkurskarantæne pålægges for en kortere periode end tre år.”
i de almindelige bemærkninger til lovforslaget, der blev fremsat den 30. januar 2013, hedder
det bl.a. (lovforslag nr. l 131):
       ”1. indledning
       …
       lovforslaget bygger på konkursrådets betænkning nr. 1525/2011 om konkurskarantæne
       (herefter betænkningen).
       …
       4. lovforslagets udformning
       4.1. betingelser for at pålægge konkurskarantæne
       4.1.1. konkursrådets overvejelser om omfattede virksomhedsophør
       …
       konkursrådet anfører dernæst, at en person, der leder et selskab, typisk en vis tid i for-
       vejen vil kunne forudsige, at selskabet vil gå konkurs. det vil derfor være nødvendigt, at
       regler om konkurskarantæne ikke blot omfatter personer, der leder selskabet på det tids-
       punkt, hvor selskabet tages under konkursbehandling, men også personer, der i en vis
       tid forud herfor har ledet selskabet. i modsat fald ville en person kunne undgå at blive
       omfattet af reglerne ved at udtræde af ledelsen kort tid før selskabets konkurs.
       konkursrådet foreslår på den baggrund, at reglerne om konkurskarantæne skal omfatte
       personer, der inden for det seneste år før fristdagen har været medlem af ledelsen i sel-
       skabet. konkursrådet er opmærksom på, at en sådan fast etårsfrist indebærer, at reglerne
       vil komme til at omfatte personer, som ikke bør pålægges karantæne, og at der omvendt
                                         - 4 -
vil være personer, som falder uden for reglerne, selv om de pågældende for så vidt har
handlet på en måde, som i øvrigt kunne begrunde, at de pålægges karantæne.
konkursrådet finder imidlertid, at en fast tidsfrist giver færre ulemper end f.eks. en mere
skønsmæssig vurdering. når tidsfristen fastsættes så lang som et år og regnes fra frist-
dagen, vil det være sjældent, at en person, der som medlem af ledelsen gennem groft
uforsvarlig forretningsførelse har medvirket til, at andre har lidt tab, ikke fanges af re-
gelsættet. det ville forudsætte, at den pågældende person udtrådte af ledelsen, fordi den
pågældende forudså, at selskabet ville gå konkurs med en fristdag, der lå mere end et år
ud i fremtiden. i en sådan situation, har det formodningen imod sig, at den pågældendes
forhold har sammenhæng med konkursen.
…
4.1.2. konkursrådets overvejelser om groft uforsvarlig forretningsførelse som betin-
gelse for konkurskarantæne
…
vurderingen af, om der foreligger groft uforsvarlig forretningsførelse, bør efter rådets
opfattelse foretages i forhold til virksomhedens økonomiske forhold (i bred forstand).
det drejer sig således navnlig om dispositioner med hensyn til virksomhedens kapital-
grundlag, låneoptagelse, bogføring, økonomistyring og regnskabsaflæggelse og om
større økonomiske dispositioner med hensyn til virksomhedens drift eller udvikling. i
vurderingen kan også indgå, om virksomheden generelt har overholdt sine pligter til an-
givelse og afregning af moms og a-skat mv.
…
selv om konkursrådet således ikke foreslår en sådan detaljeret lovregulering af ufor-
svarlighedsvurderingen, bør det dog stadig kunne indgå i den samlede vurdering, hvis
den pågældende f.eks. i væsentligt omfang har tilsidesat sine forpligtelser med hensyn
til angivelse af moms eller a-skat eller gennem længere tid ikke har afregnet moms eller
a-skat. det samme gælder, hvis den pågældende på grov måde har tilsidesat sine for-
pligtelser med hensyn til bogføring, eksempelvis ved gennem længere tid slet ikke at
bogføre. heri ligger også, at det normalt ikke i sig selv vil kunne begrunde en konkurs-
karantæne, hvis virksomheden alene har tilsidesat pligter til bogføring og angivelse af
moms eller a-skat i den sidste korte periode, før virksomhedens drift ophørte, eller før
virksomheden blev taget under rekonstruktionsbehandling eller konkursbehandling. …
…
4.1.4. justitsministeriets overvejelser
justitsministeriet er grundlæggende enig i konkursrådets synspunkter og forslag med
hensyn til de betingelser, der bør være opfyldt for at pålægge konkurskarantæne, og lov-
forslaget er i det væsentlige udformet i overensstemmelse hermed. for så vidt angår
konkursrådets overvejelser i relation til vurderingen af, om der er tale om groft ufor-
svarlig forretningsførelse, er justitsministeriet enig i rådets synspunkt om, at konkurska-
rantæne typisk kun bør pålægges, når der er tale om forhold, der udgør en overtrædelse
af straffeloven. efter justitsministeriets opfattelse udelukker det anførte imidlertid ikke,
at meget grove overtrædelser af særlovgivningen, f.eks. af bogføringsloven eller en
kombination af flere grove særlovsovertrædelser, efter omstændighederne vil kunne
medføre konkurskarantæne, hvis de øvrige betingelser herfor er opfyldt.”
                                                - 5 -
i lovforslagets bemærkninger til § 157 hedder det bl.a.:
      ”til § 157
      bestemmelsen angår betingelserne for at pålægge konkurskarantæne.
      …
      det er dernæst en betingelse, at den, der begæres pålagt konkurskarantæne, senere end
      et år før fristdagen har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed.
      …
      deltagelse i ledelsen af skyldnerens virksomhed omfatter for det første den, der i er-
      hvervsstyrelsens it-system har været registreret som direktør, medlem af bestyrelsen el-
      ler tilsynsrådet. dette gælder, uanset om den pågældende faktisk har varetaget hverv
      som direktør, bestyrelsesmedlem eller tilsynsrådsmedlem i den relevante periode, eller
      om den pågældende f.eks. har været ”stråmand”, således at ledelsen reelt er blevet ud-
      øvet af en anden person.
      …
      det er herudover en betingelse, at det sandsynliggøres, at den pågældende på grund af
      groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirk-
      somhed.
      med groft uforsvarlig forretningsførelse menes misbrugslignende forhold eller forhold
      af grov karakter i øvrigt. det er en betingelse, at den pågældende har handlet groft ufor-
      svarligt i sin ledelse af virksomheden. det forudsættes endvidere, at den groft uforsvar-
      lige adfærd skal have fundet sted senere end et år før fristdagen (eller i givet fald dagen
      for beslutningen om tvangsopløsning).
      …
      konkurskarantæne bør kun anvendes i tilfælde, der både i objektiv og subjektiv hen-
      seende kan betegnes som grove.
      …
      i vurderingen vil navnlig indgå, om konkursen har ført til betydelige tab for fordrings-
      haverne …
      …
      som et typisk eksempel på groft uforsvarlig forretningsførelse kan i forhold til virk-
      somhedens kapitalgrundlag nævnes betydelige køb på kredit eller forudbetalinger fra
      kunder kombineret med manglende bogføring i en længere periode og/eller helt util-
      strækkelig økonomistyring. …
      …
      som eksempler på forhold, der efter en konkret vurdering kan tale for, at der har været
      tale om groft uforsvarlig forretningsførelse, kan nævnes tilsidesættelse i væsentligt om-
                                                - 6 -
       fang af forpligtelser med hensyn til bogføring, regnskabsaflæggelse, momsangivelse og
       momsafregning og indeholdelse og afregning af a-skat. vurderingen af, om en tilside-
       sættelse af de nævnte pligter er væsentlig nok til at tale for, at der foreligger groft ufor-
       svarlig forretningsførelse, vil bero på en konkret vurdering af den enkelte sags omstæn-
       digheder. det vil i den forbindelse tale for, at der foreligger groft uforsvarlig
       forretningsførelse, hvis virksomhedens bogføring eller bogføringsmateriale er bort-
       kommet, og skyldneren ikke kan give en troværdig forklaring på, hvorfor virksomhe-
       dens regnskabsmateriale ikke umiddelbart er tilgængeligt for kurator.
       …
       det er ikke en betingelse for at pålægge konkurskarantæne, at der kan påvises årsags-
       sammenhæng mellem den groft uforsvarlige forretningsførelse og konkursen, men hvis
       det f.eks. er åbenbart, at konkursen skyldes andre, ydre omstændigheder, vil det være et
       element, der i den samlede vurdering efter omstændighederne kan tale imod at pålægge
       konkurskarantæne.”
anbringender
kurator for frisk vikar aps under konkurs har navnlig anført, at konkurslovens § 157, stk. 1,
efter sin ordlyd alene stiller krav om, at den, der begæres pålagt konkurskarantæne, skal have
deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed senere end et år før fristdagen. der stilles der-
imod ikke krav om, at den udviste adfærd skal ligge inden for samme frist. forarbejderne gi-
ver ikke belæg for en indskrænkende fortolkning, således at groft uforsvarlig forretningsfø-
relse, udvist tidligere end et år før fristdagen, ikke kan indgå i vurderingen af, om der er
grundlag for et pålæg om konkurskarantæne. det beror på en samlet vurdering, om der kan
pålægges konkurskarantæne, og i denne vurdering kan der lægges vægt på adfærd, der er ud-
vist inden et år før fristdagen. det gælder navnlig i en situation som den foreliggende, hvor
der er tale om gentagne ensartede dispositioner både før og efter 1-årsdagen.
en absolut frist på et år stemmer heller ikke med formålet med reglerne om konkurskaran-
tæne, som er at forhindre misbrug af adgangen til at drive erhvervsmæssig virksomhed uden
personligt gældsansvar i selskabsform. følges landsrettens fortolkning, vil konkurskarantæne
uden vanskeligheder kunne undgås, og det vil være muligt for et selskabs ledelse at spekulere
i at udsætte fristdagen.
1-årsfristen bør forstås i overensstemmelse med straffelovens § 94, stk. 1, og det heri inde-
holdte princip om ”fortsat forbrydelse”. den groft uforsvarlige forretningsførelse må betragtes
                                               - 7 -
som én samlet handling, og fristen bør først regnes fra den dag, den groft uforsvarlige forret-
ningsførelse ophørte.
uanset at det fremgår af kontoudtoget fra selskabets bankkonto, at posteringerne efter den 31.
oktober 2012 ændrede karakter, fremgår det samtidig, at der har været aktivitet i selskabet i
november og december 2012 samt i januar 2013.
a har navnlig anført, at det ifølge forarbejderne til konkurslovens § 157, stk. 1, er en betin-
gelse for at pålægge konkurskarantæne, at den groft uforsvarlige adfærd har fundet sted se-
nere end et år før fristdagen, det vil sige konkret i perioden mellem den 13. november 2012 og
den 13. november 2013. skats tilgodehavende vedrører imidlertid perioden fra den 1. august
2011 til den 30. juni 2012, og kurator har selv givet udtryk for, at driften i selskabet må for-
modes at være ophørt den 31. oktober 2012. kurators vurdering er i overensstemmelse med
posteringerne på selskabets bankkonto. størrelsen af de hævede beløb i perioden senere end et
år før fristdagen kan ikke i sig selv medføre konkurskarantæne, idet der ikke som forudsat i
forarbejderne er tale om betydelige beløb.
konkurskarantæne er ifølge forarbejderne til konkurslovens § 157, stk. 1, ikke en straf. straf-
felovens regel og princip om fortsat forbrydelse finder derfor ikke anvendelse. det forhold, at
skats tilgodehavende ikke er betalt inden for den relevante periode, kan hverken betegnes
som en fortsat forbrydelse eller en tilstandsforbrydelse, idet gerningsindholdet var udtømt på
tidspunktet, hvor de kritisable forhold blev begået.
det kan ikke udelukkes, at der i selskabet findes en bogføring, der lever op til bogføringslo-
vens krav. at det ikke skulle være tilfældet, beror udelukkende på kurators formodning, da
det ikke har været muligt for kurator at komme i kontakt med a.
højesterets begrundelse og resultat
sagens hovedspørgsmål er, om betingelserne for at pålægge a konkurskarantæne er opfyldt,
herunder navnlig betydningen af 1-årsfristen i konkurslovens § 157, stk. 1.
efter konkurslovens § 157, stk. 1, er det bl.a. en betingelse for konkurskarantæne, at den på-
gældende senere end et år før fristdagen har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed og
                                                - 8 -
på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en er-
hvervsvirksomhed. efter lovens forarbejder er det en forudsætning for konkurskarantæne, at
den groft uforsvarlige adfærd skal have fundet sted senere end et år før fristdagen.
a var registreret som direktør for frisk vikar aps i perioden fra den 1. september 2011 til
den 17. december 2013, hvor likvidator trådte i hans sted. selskabets første regnskabsår løb
fra stiftelsen den 1. august 2011 til den 31. december 2012. i overensstemmelse med kurators
oplysninger lægger højesteret til grund, at den egentlige drift i selskabet var ophørt ved ud-
gangen af oktober 2012 – det vil sige mere end et år før fristdagen den 13. november 2013.
efter bevisførelsen lægger højesteret til grund, at frisk vikar aps ikke på noget tidspunkt
har overholdt bogføringslovens og årsregnskabslovens regler om bl.a. tilrettelæggelse af bog-
føring med registrering af alle transaktioner samt opbevaring af regnskabsmateriale og udar-
bejdelse af årsregnskab mv. højesteret tiltræder sø- og handelsrettens bevisvurdering, hvor-
efter selskabet har anvendt ”sort arbejde” og undladt at foretage angivelse og afregning af
moms, skat og arbejdsmarkedsbidrag, hvorved selskabet for perioden indtil den 30. juni 2012
har unddraget skat et beløb på samlet knap 25,7 mio. kr. højesteret lægger endvidere til
grund, at selskabet heller ikke efter den 30. juni 2012 har foretaget angivelse og afregning af
skatter og afgifter. yderligere er alle selskabets indtægter og afgiftsopkrævninger løbende
overført til en begrænset kreds af personer og selskaber uden dokumentation for berettigelsen
af disse overførsler, hvorved selskabet systematisk er tømt for værdier.
på den anførte baggrund finder højesteret efter en helhedsvurdering, at forretningsførelsen i
selskabet klart har været groft uforsvarlig i hele perioden med a som direktør – også i perio-
den mindre end et år før fristdagen, hvor den egentlige drift var ophørt, og hvor ledelsen
undlod at rette op på de mangelfulde forhold og fortsatte med at tilsidesætte de ledelsespligter,
der følger af lovgivningen. betingelserne efter konkurslovens § 157, stk. 1 og 2, for at anse a
for uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed og pålægge ham konkurskaran-
tæne er derfor opfyldt.
herefter, og da højesteret ikke finder grundlag for at fravige udgangspunktet om konkurska-
rantæne i tre år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, stadfæster højesteret skifterettens kendelse.
                                               - 9 -
efter resultatet skal a betale sagsomkostninger for landsret og højesteret i medfør af kon-
kurslovens § 165, stk. 1. sagsomkostningerne skal betales til statskassen og fastsættes til
37.500 kr. til dækning af advokatudgift for højesteret. a skal endvidere i medfør af konkurs-
lovens § 165, stk. 2, erstatte statskassens udgifter i forbindelse med beskikkele af advokat for
ham. disse udgifter fastsættes til dækning af advokat for landsretten med 2.500 kr. og for
højesteret med 25.000 kr., i alt 27.500 kr. a skal således i alt betale 65.000 kr. til statskassen.
                                        thi bestemmes:
skifterettens kendelse stadfæstes.
a skal erstatte statskassens udgifter for landsret og højesteret med 65.000 kr.


text:
       f001300s – lr                    som berigtig den 4. september 2002
                                           udskrift
                                                af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                         afsagt den 11. juli 2002
sag f 13/00                     ingeniørforeningen i danmark som mandatar for
                                 ff
                                 (advokat finn lænkholm)
                                 mod
                                 assidomän emballage a/s nu kappa emballage a/s
                                 (advokat morten ulrich)
                                                dom
 indledning og påstande
 den 23. september 1998 afskedigede assidomän emballage a/s (i det følgende:
 assidomän) markedschef ff.
       under anbringende af, at afskedigelsen var usaglig, har ingeniørforeningen i
 danmark som mandatar for ff under denne sag nedlagt påstand om, at assidomän skal
 betale ff en godtgørelse efter funktionærlovens § 2b på 145.500 kr. med tillæg af
 sædvanlig procesrente fra den 15. juni 1999. beløbet svarer til en månedsløn på 39.550 kr.
 med tillæg af fri bil, telefon og tilskud til husleje og udgør det maksimale beløb, som
 godtgørelsen til ff kan udgøre efter funktionærlovens § 2b.
       assidomän har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært mod betaling af et mindre
 beløb.
                                                   - 2 -
sagsfremstilling
ff havde siden den 23. september 1996 været ansat som markedschef for produktområdet
fiber pac hos assidomän. lønnen var aftalt til 35.000 kr. pr. måned + fri bil, telefon og
tilskud til husleje. ved afskedigelsen udgjorde den månedlige løn i alt 48.500 kr.
      det fremgår af hans stillingsbeskrivelse, at:
             ”det er markedschefens ansvar at søge budgetter for fiber pac opfyldt
             gennem fysisk salgsarbejde over for kundeemner i danmark, norge og
             nordtyskland.
                 i samarbejde med direktionen at udarbejde budgetter, indsatsmål og
             handlingsplaner.
                 bearbejde kundeemner med behov, som kan opfyldes af fiber pac
             (større oplag med krav om større præcision end konventionelt
             formstøbt cellulosefiber).
                 føre dialog med porpac og værktøjsleverandører om udviklingen af
             de for ordrer nødvendige værktøjer.
                 føre dialog med maskinleverandør om udvikling af mindre og
             hurtigere omstilbare maskiner.
                 generelt at arbejde for de mål og med de metoder, som er angivet i
             assidomän emballage a/s’ til enhver tid gældende markedsplan.
                 overholde planlagte aktiviteter og indgåede aftaler eller
             tilbagemelde, hvis dette ikke er muligt.
                 sælge produkterne til højst opnåelig pris og altid med positivt
             dækningsbidrag.
                 udarbejde samhandelsaftaler/kontrakter med kunder.
                 rapportere samtlige kundekontakter.
                 arrangere og deltage i repræsentation i nødvendigt omfang.
                 deltage i planlægning af egen personlig udvikling, herunder kurser
             og uddannelse i samråd med nærmeste overordnede.
                 medvirke til at højne assidomän emballage a/s’ omdømme som
             en professionel industrivirksomhed.
                 inden for eget ansvarsområde har markedschefen beføjelser til at
             træffe enhver rimelig beslutning, der er nødvendig for at påtage sig det
             ansvar, som er ham pålagt. enhver rimelig beslutning er kendetegnet
             derved, at den ligger inden for fastlagte politikker og kutyme og ikke
             er i strid med sund forretningsmæssig dømmekraft”.
ved brev af 17. september 1998 blev ff opsagt til fratræden den 31. marts 1999.
opsigelsen var begrundet i besparelser og effektivisering.
      ved brev af 23. september 1998 anmodede ff om en revurdering af opsigelsen.
assidomän afviste ved brev af 24. september 1998 at revurdere opsigelsen.
      efter afholdelse af restferie fra den 1. november 1998 var ff fritstillet.
      ved kontrakt af 1. oktober 1998 var martin petersen blevet ansat som designchef hos
assidomän for produktområdet fiber pac med tiltræden senest den 1. december 1998.
lønnen var aftalt til 40.000 kr. pr. måned.
       hans stillingsbeskrivelse er identisk med ffs med følgende ændringer:
                                                   - 3 -
            - stk. 3 indledes med ordene ”i samarbejde med den administrerende
            direktør at bearbejde kundeemner” i stedet for ordene ”bearbejde
            kundeemner”.
            - i stk. 4 er ordene ”porpac og” udgået.
            - stk. 9 ”udarbejde samhandelsaftaler/kontrakter med kunder” er
            erstattet af et stk. 11 med følgende ordlyd: ”yde designteknisk service
            over for søsterselskaber i assidomän packaging for så vidt angår
            fiber pac. denne service afregnes ved intern fakturering på timebasis
            og efter afholdte omkostninger”.
ved brev af 22. januar 1999 anmodede ingeniørforbundet i danmark (i det følgende: ida)
assidomän om en redegørelse for, hvorledes ffs tidligere arbejdsopgaver nu blev
varetaget. assidomäns advokat sendte ved brev af 1. februar 1999 en redegørelse til ida.
ved brev af 24. marts 1999 anmodede ida assidomän om afholdelse af en forhandling i
sagen, men forhandlingen var forgæves.
forklaringer
ff har forklaret, at han er uddannet maskiningeniør fra odense teknikum og tidligere har
arbejdet som bl.a. konstruktionschef.
      hans arbejde som markedschef indebar, at han skulle finde kunder, som kunne bruge
fiber pac produktet. i første omgang skulle han imidlertid bygge afdelingen op. han
oparbejdede know-how om værktøjer og ”det tekniske” i samarbejde med det svenske
søsterselskab porpac. i starten brugte han 85 % af arbejdstiden på at sætte sig ind i det
tekniske og få styr på værktøjsleverandørerne. resten af tiden opsøgte han kundeemner. i
1997 og 1998 var han meget involveret i salgsarbejde, men brugte alligevel ca. 70 % af
arbejdstiden på det tekniske.
      hans stillingsbeskrivelse lå som et bilag i personalesagen og kunne justeres efter
behov, som for eksempel da han fik ledelsesansvar.
      han indledte samarbejde med martin petersen fra fiber shape efter drøftelser med
poul helmer larsen, hvor det blev besluttet, at de skulle købe ydelsen – udarbejdelse af 3d
tegninger - udefra. assidomän havde udstyret til at foretage arbejdet, men hvis han selv
skulle gøre det, ville tiden gå fra kunderne.
      hans arbejde foregik ved, at han kontaktede martin petersen, hvis en kunde var
interesseret i en skitse, som viste, hvordan en emballage-løsning kunne se ud. han havde
telefonisk kontakt med martin petersen ca. 8-10 gange om dagen, hvor de drøftede
kundernes ønsker. han tegnede selv skitser i hånden og instruerede martin petersen i,
hvordan det skulle se ud. når martin petersen havde udarbejdet en skitse, sendte han den
                                               - 4 -
sædvanligvis som en fil til ham. han kunne printe filen ud og præsentere den for kunden.
hvis kunden ønskede at gå videre, ville han sætte martin petersen til at udarbejde en 3d
tegning i cad-systemet. den eneste arbejdsopgave, som martin petersen udførte alene, var
konstruktionen på 3d-systemet, alt andet deltog han selv i, også det designmæssige. han
havde kendskab til, hvad maskinerne kunne, og ville være i stand til at bruge cad-systemet
solid works efter et kursus. han kendte det konkurrerende system helix 3d. han mener, at
skønsmandens vurdering af, hvor hurtigt han ville kunne lære at anvende systemet, er
korrekt.
      forud for opsigelsen den 17. september 1998 var der ingen drøftelser om en ændring
af hans stilling med henblik på at forbedre rentabiliteten, men i maj 1998 fik han en
skrivelse om, at han skulle prioritere ordrerne højest.
poul helmer larsen har forklaret, at han er administrerende direktør for assidomän (nu
kappa emballage a/s).
      assidomän fik til opgave at oparbejde produktområdet fiber pac af moderselskabet.
ff blev ansat som markedschef med den opgave at finde kunder. hans primære dialog med
ff handlede om salgsarbejdet. han ved ikke, hvor mange procent af arbejdstiden ff brugte
på det tekniske område.
       det var ff, der tog kontakt til martin petersen, der havde en know how om fiber pac
området, som virksomheden ikke havde i forvejen.
      i begyndelsen af marts 1998 var han til et møde med koncernledelsen, hvor det blev
gjort klart, at økonomien skulle forbedres. han udarbejdede derfor aktionsplan 1998 og
foreslog bestyrelsen at spare på fiber pac området, da dette område var tabsgivende. i første
omgang meddelte bestyrelsen, at der ikke skulle røres ved fiber pac området. senere blev
der afholdt et møde, hvor det blev besluttet, at strategien skulle ændres på fiber pac
området. han deltog selv i dette møde sammen med ff.
      for at gøre fiber pac området mere rentabelt skulle der ikke længere være en
funktion, som bearbejdede mange kunder. der skulle kun satses på få, store kunder. derfor
blev ff opsagt.
      han vurderede, at martin petersen var vigtig for den fortsatte drift på grund af hans
tekniske viden. han tænkte ikke på at satse på ff i stedet for. det var ikke hans opfattelse,
at ff kunne det, som martin petersen kan. det er ikke alene et spørgsmål om at bruge
cad-systemet, man skal også have en vis erfaring med materialet og værktøjets
toleranceværdier.
                                               - 5 -
       martin petersen blev ansat som designchef for at levere den ydelse, som
virksomheden tidligere havde købt af fiber shape. han skulle selv tage sig af det
salgsmæssige. når martin petersen var med til kundemøder, var det for at varetage det
tekniske område.
       med hensyn til stillingsbeskrivelserne er der tale om venstrehåndsarbejde.
stillingsbeskrivelserne er i vidt omfang enslydende, fordi en række punkter er specifikke
for alle i virksomheden. i realiteten er der en klar forskel på ffs og martin petersens
arbejde.
martin petersen har forklaret, at han har været designchef hos assidomän siden 1.
december 1998. han har beskæftiget sig med cad-systemet og fiber pac materialet
gennem flere år.
         før han blev ansat hos assidomän var han selvstændig erhvervsdrivende og
arbejdede tæt sammen med ff for assidomän. ff var meget engageret og deltog meget i
hele arbejdsprocessen.
         ca. 50 – 75 % af hans arbejdstid hos assidomän går med at udføre arbejde,
svarende til det, han før udførte for assidomän i fiber shape-regi. ffs og hans stillinger er
ikke ens. ffs primære opgave var salg, mens hans egen opgave er at lave designorienterede
tekniske løsninger.
       han udarbejder designs og konstruktioner på baggrund af kundernes behov. arbejdet
med cad-systemet er kun den ene side af sagen. hans erfaring og opbygning af know how
gør, at han kan noget, som ingen andre i branchen kan.
       han deltager i kundemøder med gamle kunder, når det drejer sig om det tekniske. når
der er tale om nye kunder, deltager han kun i designmøder.
         han er ikke enig i skønsmandens vurdering af, hvor enkelt det er at lære at udføre
hans arbejdsopgaver.
syn og skøn
      syn- og skønsmand ove nielsen har bl.a. besvaret følgende spørgsmål:
 ”spørgsmål 1. hvilken uddannelse og oplæring kræves for, at en person – ved hjælp af det af fiber
shape/ ved martin petersen anvendte cad/cam-system – kan udarbejde en tredimensionel
funktionsmodel (cad model) i forbindelse med design og konstruktion af et fiber pac produkt?”
             svar: ”som basisuddannelse kræves en teoretisk grunduddannelse inden
             for det maskintekniske område f.eks. teknisk assistent eller
             maskinteknikker eller tilsvarende oplæring. desuden kræves der
                                                 - 6 -
            erfaring med anvendelse af det anvendte cad-system solidworks. for
            en person med de nævnte forudsætninger vil et basiskursus i
            solidworks på 2 dage efterfulgt af intensiv anvendelse af systemet i 2
            uger inden et mould kursus i solidworks på 2 dage bringe en person
            med den beskrevne erfaring i stand til at konstruere en funktionsmodel”.
”spørgsmål 4. hvilken uddannelse og oplæring kræves for, at en person – ved hjælp af det af fiber
shape/ ved martin petersen anvendte cad/cam-system – kan fremstille konstruktionstegninger af
produktionsværktøjer med tilhørende formdele i forbindelse med design og konstruktion af et fiber
pac produkt?”
            svar: ”fra syns- og skønsmødet fremgår det, at der ikke fremstilles
            konstruktionstegninger af værktøjerne, men konstruktionen overføres
            som en fil til værktøjsfremstilleren. dette er af betydning, da
            fremstilling af tegningerne kræver oplæring i en yderligere del af cad-
            systemet solidworks. ud over den beskrevne oplæring i solidworks
            under spørgsmål 1 vil det være nødvendigt med yderligere 2 ugers
            erfaring i brugen af solidworks for at kunne fremstille værktøjerne.
            desuden vil der kræves kendskab til de mulige processer til
            bearbejdning af værktøjerne og de specielle forhold ved fremstilling af
            fiber pac produkter, især med hensyn til dimensionsændringer på grund
            af de termiske forhold under processen. disse forhold er beskrevet i
            bilag 19 i sagsakterne, men forskellige godstykkelser kan kræve
            ændringer”.
syn- og skønsmanden har supplerende oplyst, at han har afgivet svarene i relation til den
konkrete opgave. han har taget højde for materialets reaktion ved varmepåvirkning i
henhold til det bilag, der var medsendt med oplysninger og formler om materialets reaktion.
det at lave konstruktionsmodellerne på cad-systemet har ikke noget at gøre med at lave
selve konstruktionerne, de laves i samarbejde med dem, der betjener maskinerne.
      med hensyn til konstruktionsmodellerne er der ingen forskel på, om der er tale om
komplekse former. det er imidlertid en anden sag, om materialet vil slippe formene i
praksis.
      ff havde forudsætningerne for at lære at arbejde med cad-systemet samt erfaringen
med materialet. som det fremgår af syns- og skønserklæringen, vil en person med ffs
forudsætninger med et basiskursus på 2 dage efterfulgt af intensiv anvendelse af systemet i
2 uger inden et mould kursus i solidworks på yderligere 2 dage kunne bringes i stand til at
konstruere en funktionsmodel.
parternes synspunkter
idas advokat har anført, at ff har krav på godtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2b,
da assidomäns rationalisering ikke var en saglig begrundelse for at opsige ff. ffs stilling
                                               - 7 -
blev ikke nedlagt efter hans fratræden, idet hans arbejdsopgaver i det væsentlige blev
overtaget af den nyansatte martin petersen.
         ff ville efter kort tids oplæring kunne udføre de yderligere arbejdsopgaver, som
martin petersen også udfører for assidomän. det undersøgte assidomän ikke før
opsigelsen.
         ffs krav på godtgørelse kan passende fastsættes til maksimum i henhold til
funktionærlovens § 2b.
assidomäns advokat har anført, at opsigelsen af ff var sagligt begrundet i en driftsmæssig
rationalisering til forbedring af koncernens indtjening. opsigelsen var endvidere rimelig, da
fiber pac området var tabsgivende. ffs stilling blev nedlagt, da der ikke længere var behov
for en medarbejder med ffs stillingsprofil. stillingen er derfor ikke siden blevet genbesat.
der er en betydelig forskel på det arbejde, som ff udførte som markedschef, og det arbejde,
som martin petersen udfører som designchef. rationaliseringen har ført til en
resultatforbedring på 600.000 kr. i 1999.
sø- og handelsrettens afgørelse
det lægges til grund, at afskedigelsen af ff den 17. september 1998 skete med henblik på at
opnå besparelse gennem en rationalisering af fiber pac området.
        efter funktionærlovens § 2b skal arbejdsgiveren betale en godtgørelse, såfremt
opsigelsen af en funktionær ikke kan anses for rimeligt begrundet i funktionærens eller
virksomhedens forhold.
       martin petersen blev den 1. oktober 1998 ansat til at varetage i det væsentlige samme
funktioner som dem, ff havde varetaget, samt yderligere nogle opgaver med 3d-design.
       under disse omstændigheder har assidomän bevisbyrden for, at opsigelsen er
rimeligt begrundet i funktionærens eller virksomhedens forhold.
       ff er uddannet maskiningeniør og havde erfaring med 2d-systemer. han kendte
endvidere materialet og fremstillingsprocessen mindst lige så godt som martin petersen.
efter skønsmandens forklaring ville ff kunne udføre design- prægede 3d-opgaver efter
kort tids oplæring.
       assidomän burde derfor have tilbudt ff den fornødne oplæring til at kunne varetage
stillingen med de ændrede vilkår.
       retten finder herefter ikke, at assidomän har godtgjort, at opsigelsen var rimeligt
begrundet. ff har derfor krav på godtgørelse efter funktionærlovens § 2b. godtgørelsen
                                                 - 8 -
fastsættes efter et samlet skøn til 97.000 kr., svarende til 2/3 af det beløb, som godtgørelsen
til ff maksimalt kan udgøre efter funktionærlovens § 2b.
                             thi kendes for                   ret
assidomän emballage a/s (nu kappa emballage a/s) skal inden 14 dage efter denne
doms afsigelse betale 97.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 15. juni 1999 til ff.
assidomän emballage a/s (nu kappa emballage a/s) skal inden samme frist betale
17.500 kr. i sagsomkostninger inkl. udgifter afholdt til syn- og skøn til ingeniørforeningen i
danmark som mandatar for ff.
sven dyrløv madsen                                                   ole lundsgaard andersen
                                             elmer
torkild justesen                                                             hanne christensen
                                                   (sign.)
                                                ___ ___ ___
             udskriftens rigtighed bekræftes. sø- & handelsrettens kontor, den 5/9-02
                                                    p.j.v.

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
                             højesterets dom
                         afsagt torsdag den 10. oktober 2013
sag 350/2011
(2. afdeling)
den almennyttige andelsboligforening vibo, afd. 105
(advokat poul bostrup)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat lars apostoli)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 2. afdeling den 2. december 2011.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jon stokholm, michael
rekling, hanne schmidt og jan schans christensen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
højesterets begrundelse og resultat
skatteforvaltningslovens § 55, stk. 1, nr. 1, bestemmer, at der ydes godtgørelse for udgifter til
sagkyndig bistand ”ved klage til skatteankenævnet eller til landsskatteretten”. højesteret fin-
der, at bestemmelsen hverken efter sin ordlyd eller forarbejderne hjemler ret til omkostnings-
godtgørelse for sagkyndig bistand, der ydes efter, at der er truffet afgørelse i klageinstansen.
skattemyndighederne har imidlertid i deres praksis tillige anerkendt ret til omkostningsgodt-
gørelse for udgifter til sagkyndig bistand ydet efter klagesagens afslutning, når udgifterne
direkte relaterer sig til udfaldet af klagesagen og er nødvendige for at realisere en truffen af-
gørelse.
                                               - 2 -
udgifterne til sagkyndig bistand i den foreliggende sag er ikke direkte relateret til landsskat-
terettens kendelse af 17. december 2008 i klagesagen om genoptagelse i henhold til skattefor-
valtningslovens § 33, stk. 2, og forretningsorden for landsskatteretten, § 17, stk. 4, men ved-
rører den efterfølgende materielle 1. instans behandling af vurderingssagen ved skattecenter
korsør. højesteret finder derfor, at andelsboligforeningen heller ikke er berettiget til omkost-
ningsgodtgørelse efter den nævnte administrative praksis.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal den almennyttige andelsboligforening vibo, afd.
105, betale 30.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
- mla
                                       udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                       kendelse
afsagt den 21. april 2015
a-43-14
                                  roberto cavalli s.p.a
                                  (advokat * martin sick nielsen, prøve)
                                  mod
                                  cavalli
                                  cvr-nr. 36 14 59 19
                                  (advokat jakob heebøll)
indledning
sagen handler om, hvorvidt selskabet roberto cavalli s.p.a. som indehaver af ef-
varemærket ”cavalli” kan forbyde wael cavalli at bruge kendetegnet cavalli for drift af re-
staurant, cocktailbar og natklub.
påstande
                                                 -2-
sagsøger, roberto cavalli s.p.a., har nedlagt påstand om, at cavalli, cvr-nr. 36 14 59 19,
forbydes at bruge kendetegnet cavalli for drift af restaurant, cocktailbar og natklub. prin-
cipalt uden sikkerhedsstillelse og subsidiært mod en mindre sikkerhedsstillelse.
sagsøgte, cavalli, cvr-nr. 36 14 59 19, har nedlagt påstand om, at anmodningen om forbud
nægtes fremme, subsidiært at det sker mod en sikkerhedsstillelse på ikke under 250.000 kr.
oplysningerne i sagen
roberto cavalli s.p.a. (herefter roberto cavalli) er en italiensk baseret virksomhed, hvis ak-
tiviteter omfatter bl.a. eksklusiv beklædning, accessories, parfumevarer, vodka, cafédrift og
restauranter/natklubber i milano, på ibiza, i dubai og miami. roberto cavalli er indehaver af
ef-varemærkerettigheder til ordmærkerne ”roberto cavalli”, ”just cavalli” og ”cavalli”.
alle tre ordmærker er registreret for klasse 43 dækkende restaurationsvirksomhed, og for så
vidt angår ”cavalli” er dækningen angivet til bl.a. ”services for providing food and drink;
restaurants, bars, smokers’ rooms <”. roberto cavalli er endvidere indehaver af ef-
varemærket ”cavalli vodka” for vodka og af et figurmærke bestående af bogstaverne rcc,
som er registreret i samme klasser som ”cavalli”, og som gengives nedenfor i en sammen-
ligning med et mærke brugt af sagsøgte cavalli. der er under sagen fremlagt materiale som
dokumentation for roberto cavallis status som et eksklusivt mærke samt dokumentation
for, at roberto cavalli sælger modeprodukter, parfumevarer og vodka i danmark, og at ro-
berto cavalli har været aktiv som festarrangør i danmark under cph fashion week.
der er fremlagt materiale, som illustrerer, at roberto cavalli ofte anvender dyreprint, f.eks.
zebrastriber, både i sine tøjkollektioner og i indretning af natklubberne. der er endvidere
fremlagt materiale, som viser, at der serveres italiensk mad på roberto cavallis natklubber,
og at belysningen på natklubberne kan være domineret af en pink belysning.
sagsøgte cavalli åbnede i februar 2015 natklubben ”cavalli” i det centrale københavn.
                                                      -3-
forud for åbningen havde sagsøgte cavallis ejer, som på det tidspunkt hed wael moham-
med, i marts 2014 registreret domænenavnet ”www.cavalli.dk”, og den 25. juli 2014 havde
han stiftet selskabet cavalli aps, som havde til formål at drive restaurant og natklub.
ved brev af 15. september 2014 rettede roberto cavalli henvendelse til cavalli aps og anfør-
te, at selskabets brug af kendetegnet cavalli for den påtænkte drift af natklub og restaurant
krænkede roberto cavallis rettigheder.
den 26. september 2014 tog wael mohammed navneforandring til wael cavalli. navnefor-
andringen skete på grundlag af en uautoriseret oversættelse af et fremlagt dokument affattet
på arabisk, som ifølge oversættelsen og wael cavallis forklaring viser, at cavalli er et fami-
lienavn, som bl.a. wael cavallis far har båret.
den 20. november 2014 stiftede wael cavalli enkeltmandsvirksomheden cavalli, som er sag-
søgt under denne sag som den enhed, som ifølge wael cavalli driver natklubben cavalli i
københavn.
i en omtale af natklubben på facebook den 20. november 2014 skrev wael cavalli bl.a., at:
       ”endelig efter en hård, sej kamp på adressen frederiksberggade 22 (strøget) er det lykkedes at
       få de sidste detaljer på plads, så vi kan få åbnet i februar. < impressum: luxuriøs italiensk re-
       staurant & cocktailbar i indre københavn, der har til formål at give dig en ekstraordinær bid af
       udlandet. det bliver stedet hvor man kan nyde en lækker middag, feste med gode venner & ek-
       sotiske cocktails før en bytur, samt skabe nogle mindeværdige oplevelser i de lækreste rammer
       du finder i københavn<”
den 27. november 2014 og senere igen i december 2014 skrev wael cavalli til moestrup vine,
som er eneforhandler af cavalli vodka i danmark. han ønskede at få etableret en samar-
bejdsaftale og anførte, at det ville være nemmere, end hvis han selv skulle til at importere
cavalli vodka.
                                                    -4-
den 17. januar 2015 skrev en af medarbejderne i sagsøgte cavalli på facebook, at natklubben
cavalli ville åbne den 6. februar 2015. han anførte bl.a., at de havde bragt en del af det itali-
enske køkken med tilhørende ”spirito” til hjertet af københavn. og i slutningen af januar
2015 skrev wael cavalli på facebook, at ”det bliver virkelig som at være i udlandet”.
af sagsøgte cavallis invitation til åbningen af natklubben den 6. februar 2015 fremgår bl.a.
følgende:
      ”nysgerrigheden er vokset i takt med, at navnet cavalli har spredt sig fra mund til mund gen-
      nem det meste af byen.
      d. 6 februar bliver et nyt stjerneskud født, når cavalli åbner dørene til noget af det frækkeste og
      mest lirede københavn nogensinde har været vidne til. <
      med en duft fra vores køkken af italiensk elegance, indretning der bedst kan beskrives som fla-
      bet og drinks og bobler i stride strømme, vil vi sammen med jer, sprede stemning i den helt ret-
      te cavalli ånd ud over de københavnske gader og stræder.”
der er fremlagt fotos fra sagsøgte cavallis natklub, som viser, at dyreprint indgår i indret-
ningen, og at der anvendes farvet belysning, herunder i pink eller orange.
nedenfor ses til venstre det figurmærke bestående af bogstaverne rcc, som roberto cavalli
har ef-varemærkeret til (tillige med yderligere tekst i den konkrete anvendelse). til højre ses
det logo, som sagsøgte cavalli anvender for natklubben:
                                                  -5-
forklaringer
der er afgivet forklaring af daniele corvasce og wael cavalli.
daniele corvasce har forklaret bl.a., at han er ceo i roberto cavalli s.p.a., hvor han har an-
svaret for bl.a. beskyttelse af deres brand. ud over selv at anvende mærkerne har roberto
cavalli også omfattende omsætning fra licenser og franchising. roberto cavallis varer og
tjenesteydelser dækker en bred kategori inden for beklædning, smykker, accessories, caféer,
klubber og hoteller. roberto cavalli omsætter for omkring 1,4 mia. euro om året, og som ek-
sempel på størrelsen kan nævnes, at man på basis af mærket roberto cavalli har omsætning
fra 90 franchisetagere, 500 multibrandbutikker og cirka 32.000 andre butikker på verdens-
plan.
personen bag virksomheden, roberto cavalli, er meget kendt både blandt kendte og almin-
delige mennesker. han er kendt for at være noget af en ”rock star”, men han giver også fore-
læsning på universiteter og er ved at udgive sin tredje bog. roberto cavalli kan godt lide for-
skellige dyr og er meget kendt for at anvende dyreprint i sine designs, herunder især fra leo-
pard, tiger og zebra. disse dyreprints anvendes også i cavallis klubber, cafeer og på det ho-
tel, der snart åbner i dubai. de har også designet et særligt fly for bombardier, og det fly er
også blevet udsmykket med dyreprint. et andet karakteristisk træk for cavallis klubber er
anvendelsen af pink belysning.
roberto cavalli s.p.a. sælger også produkter i danmark, herunder sko, accessories, vin og
vodka. omsætningen til slutforbrugere i danmark udgør formentlig omkring 2 mio. euro om
året, hvilket svarer til, at roberto cavalli s.p.a. sælger for cirka 750.000 euro om året til fran-
chisetagere og andre omsætningsled i danmark.
roberto cavalli er ikke kun for jetsettet. cavallis restauranter, natklubber og barer er åbne
året rundt, og alle kan komme ind. men det er rigtigt, at et af de tiltrækkende karakteristika
for klubberne er, at der også kommer mange kendte mennesker.
                                                -6-
cavallis natklubber drives alle på franchisebasis. ud over de nuværende klubber i europa, i
milano og ibiza, åbner cavalli også klubber i marbella og på mykonos til sommer.
sidste år havde cavalli club i dubai en omsætning på omkring 30 mio. euro. omsætningen
fra klubben i milano var omkring 7,5 mio. euro.
det var roberto cavallis franchisetagere i milano og dubai, der blev opmærksomme på sag-
søgtes brug af betegnelsen cavalli. de så det formentlig på internettet. sagsøgtes brug af
navnet cavalli, logoet, interiøret og dyreprintet sprang i øjnene. sagsøgtes brug af dyreprint
er den samme, som cavalli benytter på sine natklubber og caféer. den tekst, der er anvendt i
sagsøgtes invitation, er også meget lig den måde, som cavallis pr-afdeling formulerer sig
på.
roberto cavalli ønsker at beskytte brandet, fordi de lever af deres brand. de vil ikke miste
muligheden for at udvide forretningen i danmark, og hvis nu det ikke går godt med sagsøg-
tes klub, vil det gå ud over deres brand. normalt ville de desuden modtage royalties for
brugen af deres varemærke, så også i den forstand lider de et tab ved sagsøgtes brug af deres
varemærke.
roberto cavalli s.p.a. har ikke markedsført cavalli clubs i danmark.
flere personer har rettet henvendelse til roberto cavalli over internettet, fordi de troede, at
cavalli nu havde åbnet en klub i danmark.
wael cavalli har forklaret bl.a., at hans fulde navn er wael cavalli. han tog navneforandring
for ca. et halvt år siden. han kunne i den forbindelse dokumentere, at navnet cavalli har væ-
ret brugt i flere generationer på hans fars side. både hans far, farfar og oldefar har båret nav-
net, som betyder ”garant” på arabisk.
                                                 -7-
han taler arabisk, men han skriver og læser det ikke så godt. derfor kan han ikke læse eller
forstå det arabiske dokument, som han fremlagde i forbindelse med ansøgningen om navne-
forandring. han har fået dokumentet af sine forældre og ved ikke, hvor det stammer fra.
han har en masse forretninger og har opnået en masse, og han ville derfor gerne have sit
navn på en bygning. det er ca. to år siden, at han fik disse tanker. han har altid gerne villet
skille sig af med sit tidligere efternavn, som har medført en udfordring i forhold til det dan-
ske samfund. det ville også skabe problemer at sælge alkohol under navnet mohammed.
folk kalder ham cavalli nu, og det har de efterhånden gjort et stykke tid.
han havde aldrig hørt om roberto cavalli eller cavalli clubs før denne sag. han har heller
aldrig været på en af sagsøgers klubber.
han har for nylig ændret navnet på anpartsselskabet fra cavalli aps til wael indretning og
design aps. anpartsselskabet har samme adresse som natklubben, for på den måde kan han
også bruge natklubben som showroom i forhold til sin designvirksomhed.
natklubbens logo er designet af erik jørgensen fra reklamecenteret i valby. de to c’er står for
cavalli cocktailbar.
det er alene ham, der har stået for indretningen af cocktailbaren. det dyreprint, han har
brugt, er ”hvid tiger-tapet”. når man kaster grønt eller blåt lyst på de hvide striber, skifter
det farve. det led-lyssystem, de har i klubben, kan skifte til alle farver, og de bruger nor-
malt blå, lilla og grøn. det er ikke ofte, de anvender lyserødt lys, men de har gjort det ved ar-
rangementer med fokus på kvinder, f.eks. valentinsdag. der ligger ikke nogen særlig inspira-
tionskilde bag indretningen af klubben, men målet har været at fremstå eksklusiv.
efter henvendelserne fra roberto cavalli har han slettet henvisningen til det italienske køk-
ken i deres markedsføring, og faktisk er situationen nu den, at han er gået helt væk fra tan-
ken om at installere og bruge et køkken på stedet.
                                                    -8-
han blev opmærksom på cavalli vodka ved et tilfælde til en fødselsdag, hvor han fik det
serveret. han syntes, at det var sjovt, at vodkaen bar hans navn, og derfor henvendte han sig
til moestrup vine for at købe noget. det lykkedes som bekendt ikke, og efter sagen her har
han også droppet at prøve at skaffe cavalli vodka andre steder fra.
han har ikke oplevet, at nogen har troet, at der var en forbindelse mellem hans klub og ro-
berto cavalli. når han i åbningsinvitationen skrev om at sprede ”cavalli ånd”, var det en
henvisning til, at han gerne vil skabe noget, der skiller sig ud fra andre steder. han ved ikke,
hvorfor der stod ”cavalli denmark” på det print fra hans virksomheds hjemmeside, som er
fremlagt fra december 2014. han vil tro, det er fordi, at virksomheden hedder cavalli og lig-
ger i danmark.
han har aldrig været i italien. han har været på ibiza i sommer 2014. miami har han ikke be-
søgt. han har været i dubai nogle gange. den længste periode, han har været der, var på 14
dage. han hørte ikke om roberto cavalli club, mens han var i dubai. han kender heller ikke
nogen, der har været på cavalli clubs.
han ejer ikke ejendommen på frederiksberggade 22. det var tidligere wael design og ind-
retning aps, der stod på lejekontrakten. den blev indgået i marts 2014. han har tolv ansatte i
sin virksomhed. ingen af disse ansatte er ansat i cavalli aps.
parternes synspunkter
sagsøgeren, roberto cavalli, s.p.a., har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
det fremlagte påstandsdokument, hvoraf bl.a. fremgår følgende:
      ”sagsøger skal gøre gældende, at sagsøgtes erhvervsmæssige brug af sagsøgers kendetegn ca-
      valli for identiske tjenesteydelser er i strid med sagsøgers varemærkerettigheder, og sagsøger
      kan forbyde denne brug, jf. varemærkeforordningens art. 9, stk.1.
      undtagelsesbestemmelsen i varemærkeforordningens art. 12, litra a, findes ikke at kunne føre
      til et andet resultat.
                                              -9-
sagsøgte har forsøgt at omgå sagsøgers varemærkeret ved at tage navneforandring til cavalli
umiddelbart før åbningen af cavalli, og har i øvrigt ikke løftet bevisbyrden for, at brugen er i
overensstemmelse med god markedsføringsskik.
sagsøgtes åbning af cavalli i københavn under anvendelse af sagsøgers kendetegn ca-
valli indebærer en forvekslingsrisiko med sagsøger, hvilket allerede har vist sig i konkrete til-
fælde.
omverdenen vildledes til at tro, at der består et særligt kontraktforhold eller anden forret-
ningsmæssig forbindelse mellem sagsøger og sagsøgte, eller at sagsøgtes varemærkebrug for en
cavalli natklub og italiensk restaurant i københavn er godkendt af sagsøger.
sagsøgte har med cavalli tilstræbt en efterligning af en lang række elementer fra sagsøgers
cavalli club for derigennem at snylte på den bekendthedsgrad, goodwill og det eksklusive re-
nommé, der er tilknyttet roberto cavalli, cavalli club og livsstilsbrandet cavalli generelt. sag-
søgtes handlinger er således illoyale og egnede til at fremkalde forveksling med sagsøger i strid
med god markedsføringsskik, jf. varemærkeforordningens art. 12 modsætningsvis.
i medfør af retsplejelovens § 413 skal sagsøger således anmode sø- og handelsretten om at
meddele forbud over for sagsøgte, idet de handlinger, der søges forbudt, strider mod sagsøgers
ret, idet sagsøgtes adfærd nødvendiggør, at der meddeles forbud, og idet formålet vil forspil-
des, såfremt sagsøger henvises til at gøre sin ret gældende ved almindelig rettergang.
det bestrides i den forbindelse, at lovens almindelige regler om straf og erstatning yder sagsø-
ger tilstrækkeligt værn, jf. retsplejelovens § 414, stk.1, og at et forbud i denne sag vil påføre
sagsøgte skade eller ulempe, der står i åbenbart misforhold til sagsøgers interesse i forbuddets
nedlæggelse, jf. retsplejelovens § 414, stk.2.
med hensyn til sikkerhedsstillelse efter retsplejelovens § 415 gør sagsøger gældende, at sagsø-
ger har godtgjort sin ret og derfor ikke skal stille sikkerhed som betingelse for forbuddets med-
delelse. desuden skal sagsøger gøre gældende, at sagsøgte ikke vil blive påført en skade og
ulempe, som kan begrunde en sikkerhedsstillelse.”
                                                  - 10 -
sagsøgte, cavalli, cvr-nr. 36 14 59 19, har i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med det fremlagte påstandsdokument, hvoraf bl.a. fremgår følgende:
     ”til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende,
     at sagsøger som indehaver af en varemærkeret ikke kan forbyde, at andre i overensstemmelse
     med god markedsføringsskik gør erhvervsmæssig brug af eget navn, jf. varemærkeforordnin-
     gens artikel 12, litra a,
     at sagsøgte har lovlig adkomst til familienavnet cavalli,
     at den markedsføringsretlige vurdering er en helhedsbedømmelse, foretaget på baggrund af na-
     tional lovgivning, hvor alle relevante forhold inddrages,
     at den relevante bestemmelse i dansk ret er markedsføringslovens § 1, hvorimod § 18 næppe
     har nogen selvstændig betydning,
     at mærke- og vareartsligheden ikke i sig selv er en indikation for, at brugen ikke er i overens-
     stemmelse med god markedsføringsskik, idet varemærkeforordningens artikel 12, litra a, i så
     fald ville være indholdsløs,
     at varemærkerne roberto cavalli og cavalli alene har krav på almindeligt beskyttel-
     sesomfang, idet sagsøger ikke har dokumenteret velkendthed eller indarbejdelse på restaurati-
     onsområdet,
     at sagsøgers påstand om, at sagsøgtes brug af kendetegnet cavalli er illoyal, utilbørlig og snyl-
     tende, er udokumenteret,
            idet sagsøgtes markedsføring og indretning ikke fremstår som en nærgående eller til-
            stræbt efterligning, og
            idet sagsøger ikke har påvist nogen beskyttelsesværdig investering eller markedsposi-
            tion i danmark på restaurationsområdet,
                                               - 11 -
at de konstaterede ligheder er irrelevante,
        idet sagsøgers italienske ”entertainment & nightlife koncept” alene er en samling af
        uoriginale idéer, som ikke nyder selvstændig beskyttelse, og
        idet sagsøgers indretning med dyreprint og lyserød belysning, samt temaaftner og
        gæste-dj’s mv., ligeledes er almindelig kendt,
at parterne ikke er konkurrenter på samme geografiske marked, hvorfor eventuelle ligheder
under alle omstændigheder ikke er retsstridige,
at sagsøgtes (forgæves) og afsluttede forsøg på at købe roberto cavalli vodka ikke længere er
aktuel, ligesom det intet siger om, hvordan sagsøgte bruger familienavnet cavalli,
at det efter en samlet vurdering derfor må lægges til grund, at sagsøger ikke har godtgjort, end-
sige sandsynliggjort, at sagsøgte handler i strid med god markedsføringsskik,
at forbudsbetingelserne i retsplejeloven § 413 således ikke er opfyldt, idet sagsøgtes adfærd ikke
nødvendiggør, at der meddeles forbud,
at sagsøgers manglende tilstedeværelse på markedet i danmark under alle omstændigheder
medfører, at sagsøgers mulighed for at opnå sin ret ikke ville forspildes, hvis sagsøger henvises
til at afvente tvistens retlige afgørelse, og
at forbuddet derfor skal nægtes fremme.
hvis retten mod forventning måtte finde, at sagsøgte anvender familienavnet cavalli i strid
med god markedsføringsskik, gøres det supplerende gældende,
at et forbud ikke må være uproportionalt eller bredere end formålet tilsiger,
at sagsøger derfor alene kan opnå forbud mod specifikke eksempler på sagsøgtes brug af fami-
lienavnet cavalli, som efter en konkret bedømmelse vurderes at være illoyal, utilbørlig og
snyltende, og
                                                    - 12 -
      at forbuddet af denne grund skal nægtes fremme, idet forbudspåstanden er formuleret som et
      generelt forbud mod at bruge familienavnet cavalli inden for restaurationsbranchen, hvilket
      tillige vil omfatte loyal og lovlig brug uden risiko for forveksling.”
sø- og handelsrettens afgørelse
roberto cavalli s.p.a. er indehaver af det registrerede ef-varemærke “cavalli”, som i over-
ensstemmelse med artikel 9 i ef-varemærkeforordningen giver dette selskab en nærmere be-
stemt eneret til at gøre erhvervsmæssig brug af dette varemærke inden for bl.a. restaurati-
ons- og bardrift inden for hele eu. som det fremgår af varemærkeforordningens artikel 12,
giver denne eneret imidlertid ikke indehaveren ret til at forbyde tredjemand at gøre er-
hvervsmæssig brug af sit eget navn, for så vidt dette sker i overensstemmelse med god mar-
kedsføringsskik.
det sagsøgte firma anvender et kendetegn identisk med roberto cavallis registrerede kende-
tegn ”cavalli” for tjenesteydelser af samme art, nemlig drift af natklub.
da natklubben cavalli i københavn bærer samme navn som efternavnet på det sagsøgte fir-
mas ejer, wael cavalli, bliver det afgørende for sagen, om wael cavallis anvendelse af nav-
net cavalli for den omhandlede natklub er sket og sker i overensstemmelse med god mar-
kedsføringsskik. retten finder således, at det forhold, at wael cavalli først tog navneforan-
dring til det pågældende navn efter, at der var opstået en konflikt med roberto cavalli om
anvendelse af navnet, ikke kan medføre, at wael cavalli ikke har ret til at anvende navnet i
overensstemmelse med artikel 12.
det fremgår af eu-domstolens dom af 17. marts 2005 i sagen gilette mod la-laboratories
(c-228/03), præmis 49, at kravet om, at brugen af varemærket skal være i overensstemmelse
med redelig markedsføringsskik, i det væsentligste er udtryk for en forpligtelse til at handle
på en måde, der er loyal i forhold til varemærkeindehaveren legitime interesser. det anføres
endvidere, at brugen af varemærket ikke er i overensstemmelse med redelig markedsfø-
                                                 - 13 -
ringsskik, bl.a. når den sker på en måde, som kan give indtryk af, at der består en erhvervs-
mæssig forbindelse mellem tredjemanden og varemærkeindehaveren.
efter en samlet bedømmelse af forløbet og karakteren af sagsøgtes natklub, herunder med
wael cavallis navneforandring, forsøget på at indkøbe cavalli vodka, omtalen af klubben på
internettet og klubbens tilstræbte profil, finder retten det sandsynliggjort, at sagsøgtes brug
af varemærket ”cavalli” ikke er sket eller sker i overensstemmelse med god markedsførings-
skik. brugen kan således give indtryk af, at der består en erhvervsmæssig forbindelse mel-
lem indehaveren af varemærket ”cavalli” og natklubben cavalli i københavn.
herefter, og idet tillige de yderligere betingelser for forbud i retsplejelovens § 413 findes op-
fyldt, ligesom § 414 ikke er til hinder for forbud, er betingelserne for at nedlægge forbud i
sagen opfyldt.
henset til den ret, der er til at anvende eget navn i varemærkeforordningens artikel 12, fin-
der retten imidlertid, at forbuddet ikke kan nedlægges så bredt, som påstået af roberto ca-
valli.
forbuddet nedlægges derfor snævrere end påstået, således at det forbydes cavalli, cvr-nr.
36 14 59 19, at kalde den omhandlede natklub for ”cavalli”.
retten finder efter sagens omstændigheder og forbuddets midlertidige karakter, at roberto
cavalli som betingelse for forbud skal stille en sikkerhed for den skade og ulempe, som kan
påføres sagsøgte cavalli ved forbuddet. sikkerheden fastsættes skønsmæssigt til 100.000 kr.
sagens resultat bliver derfor, at forbud som anført vil blive nedlagt, hvis roberto cavalli in-
den for fristen fastsat nedenfor stiller sikkerhed som bestemt.
sagsøgte cavalli skal i sagsomkostninger til roberto cavalli s.p.a. betale 31.550 kr., som
dækker retsafgift på 300 kr. og udgifter til advokatbistand på 25.000 kr. med tillæg af moms.
                                                        - 14 -
                                             thi kendes for ret:
hvis roberto cavalli s.p.a. senest den 5. maj 2015 stiller en sikkerhed på 100.000 kr., vil ret-
ten nedlægge følgende forbud:
”det forbydes cavalli, cvr-nr. 36 14 59 19, at kalde sin natklub for ”cavalli””
cavalli, cvr-nr. 36 14 59 19, skal inden 14 dage betale sagsomkostninger til roberto cavalli
s.p.a. med 31.550 kr.
per sjøqvist                               mads bundgaard larsen           kai wöldike bested
*stig h. ekmann
berigtiget den 21. april 2015 i medfør af retsplejelovens §221, stk. 1.
mads bundgaard larsen
                                                      (sign.)
                                                  ___ ___ ___
                                    udskriftens rigtighed bekræftes
                                         sø- og handelsretten, den