text:
- pba
                                             dom
afsagt den 14. marts 2014
h-14-13
                                     intercargo scandinavia a/s
                                     (advokat mads poulsen)
                                     mod
                                     kurt beier a/s
                                     (advokat ulla fabricius)
indledning og påstande
under denne sag er der tvist om, hvorvidt sagsøgte, kurt beier a/s (herefter kurt beier), som
udførende transportør på en transport af saltfisk fra hadsten i danmark til athen i græken-
land er erstatningsansvarlig i henhold til cmr-loven for tab, som sagsøgeren, intercargo
scandinavia a/s (herefter intercargo), har lidt som følge af røveri varepartiet fra kurt beiers
trailer under et ophold på en ubevogtet rasteplads i italien. der er endvidere tvist om, hvor-
vidt kurt beier skal erstatte nogle sagsomkostninger, som intercargo er blevet pålagt i for-
bindelse med en retssag i norge.
intercargo har nedlagt påstand om, kurt beier tilpligtes at betale modværdien på betalings-
datoen af nok 1.027.685 med tillæg af 5 pct. rente p.a. af modværdien på betalingsdatoen af
nok 694.980 fra 16. november 2011 samt procesrente af modværdien på betalingsdatoen af
nok 332.705 fra 23. oktober 2013, og indtil betaling sker.
                                                    -2-
kurt beier har nedlagt påstand om frifindelse.
oplysningerne i sagen
det norske firma, jangaard export as, solgte i henhold til faktura af 8. november 2011 520
kartoner saltet torsk og 220 kartoner saltet langefilet til en samlet værdi på 89.100,00 eur til
c.e. kalamarakis - kalas s.a. (herefter c.e. kalamarakis) i grækenland. varepartiet blev
solgt ddp (delivery duty paid).
jangaard export as indgik aftale med west frakt a/s om, at west frakt a/s skulle stå for
transporten fra vevang/averøy i norge til avlona i grækenland. der blev for transporten
udstedt et cmr-fragtbrev med angivelse af west frakt a/s som transportør.
west frakt a/s indgik aftale med intercargo om, at intercargo skulle forestå transporten. in-
tercargo indgik herefter aftale med kurt beier om, at kurt beier skulle stå for transporten fra
intercargos plads i hadsten i danmark til athen i grækenland. intercargo (chris mikkelsen)
udstedte en booking (bilag 5) af 8. november 2011 til kurt beier, att,: thomas, hvorefter læs-
sedatoen var angivet til den 10. november 2011 og lossedatoen den 14. november 2011. varen
var angivet som ”salt fisk”. ”aftalt pris” var 32.000 kr. ”all in”.
intercargo udstedte ikke særskilte instrukser omkring sikkerhedsforanstaltninger for turen.
intercargos sikkerhedsinstrukser til vognmænd og chauffører
intercargo og kurt beier havde tidligere indgået transportaftaler, bl.a. den 7. oktober 2011,
hvor intercargo havde booket en transport af saltfisk fra hadsten til squillace lido i italien
(bilag 4). i forbindelse med denne booking fremsendte intercargo en blanket, ”krav og in-
strukser til vognmand/chauffører ved transport til italien med saltfisk”, hvoraf fremgik bl.a.:
      ”<
      3) sørg for at traileren altid er låst med godkendt trailerlås.
                                                      -3-
       4) såfremt at traileren parkeres på ikke overvåget og indhegnet parkeringsplads. skal
          der monteres kingpin lås.
       5) alarmsystemet på bilen skal jævnligt kontrolleres, således at det altid virker.
       6) planlæg turen således, at unødigt stop efter grænsepassagen til italien undgås. over-
          natning skal kun foregå på godkendt bevogtet plads.
       <
       9) sørg for at holde pauser på oplyste og godt trafikerede steder. hav altid opsyn med
          bilen.
       <
       vagttelefon til ics: [tre numre]”
der var fra kurt beiers side kvitteret for forevisning og for at være gjort bekendt med in-
struksen den 10. oktober 2011. der var tale den samme trækker og trailer som under den fo-
religgende transport.
intercargo har i sagen fremlagt yderligere en blanket med krav og instruktioner til vogn-
mænd/chauffører ved transport til italien med saltfisk, som ses afsendt med fax den 7. febru-
ar 2008, og hvor bl.a. følgende krav og instrukser fremgik:
       ”<
       3) sørg for, at traileren altid er låst med godkendt hængelås.
       4) alarmsystemet på bilen skal jævnlig kontrolleres, således at det altid virker.
       5) planlæg turen således, at unødig stop efter grænsepassagen til italien undgås.
           overnatning skal foretages mellem arnoldstein og cesena. syd for cesena skal over-
          natning kun foregå på godkendt bevogtet plads. ved transport til napoli-området
          skal overnatning foregå capua, og videre transport frem til endelig modtager skal ske
          i dagslys.
       6) dersom du er i tvivl om leveringsadresse, kontakt da icn/ics, før du kører ind i itali-
          en.
       7) sørg for at holde pauser på oplyste og godt trafikerede steder. hav altid opsyn med
          bilen og forlad den kun, såfremt det er 100 % nødvendigt.
       <
       vagttelefon til icn: [et nummer] < til ics: [tre numre] <”
kurt beier har oplyst ikke tidligere at have set denne blanket.
booking af tog og færge
trækker og trailer blev transporteret med tog fra wörgl i østrig med ankomst i trento i ita-
lien tidligt om morgenen den 14. november 2011. togturen med afgang den 13. november kl.
21.45 var booket af kurt beierr den 11. november 2011.. det fremgår af bekræftelsen, at det
                                                -4-
ikke var muligt at benytte afgangen, hvis lastbilen vejede over 40 tons. det fremgår af togbil-
letten, at trækker og trailer havde en vægt på 42,84 tons.
til brug for transporten fra italien til grækenland bookede intercargo en færgeoverfart mel-
lem bari i syditalien og patras i grækenland. der er i sagen fremlagt bilag, som viser, at in-
tercargo ved tidligere lejligheder havde booket færgeoverfart på denne rute, hvor intercargos
udlagte omkostninger efterfølgende var blevet faktureret til kurt beier.
transportforløbet fra trento. røveriet på rastepladsen gargano ovest
fra trento kørte chaufføren kurt beiers chauffør justina galeckas til området omkring rimi-
ni, hvor han holdt en pause på 45 minutter. herefter fortsatte han til rastepladsen "gargano
ovest", autostrada adriatica, 1-71121 foggia.
justina galeckas forklarede til det italienske politi den 15. november 2011, at han var an-
kommet til rastepladsen gargano ovest omkring kl. 16 om eftermiddagen den 14. november
2011. ved 03:30-tiden, mens han sov i førerhusets køje, blev han vækket af lyden af en nøgle,
og den højre dør i førerhuset blev åbnet. han blev angrebet af tre mænd, som tiltvang sig
adgang til førerhuset. han tildelte en af de tre mænd et knytnæveslag i ansigtet. de tre
mænd truede ham med en kniv mod struben, tog fat i hans trøje og trak ham ud af førerhu-
set. udenfor stod en fjerde mand. de fire mænd satte sig herefter ind i bilen og kørte af sted.
i førerhuset efterlod han ca. 600 eur i sedler, kreditkort, benzinkort, kørekort, mobiltelefon
mv. han henvendte sig i benzinstationens ekspedition for at tilkalde politiet.
af en nedskrevet forklaring fra chaufføren, dateret den 16. november 2011, fremgår bl.a., at
rastepladsen lå ca. 150 km fra bari. da politiet ankom, var de gået hen til det sted, hvor last-
bilen havde stået parkeret. det var omkring 100-150 m fra ekspeditionen i benzinstationen.
stedet var oplyst. der var omkring 15 biler på parkeringspladsen.
både trækker og trailer blev efterfølgende fundet, og justina galeckas fik af færdselspolitiet i
bari udleveret begge vognenheder den 17. november 2011.
                                                      -5-
sikre parkeringsmuligheder i området
intercargo har fremlagt udskrifter fra iru transparks (international road transport uni-
on) hjemmeside, som skal vise, at der inden for en radius af 100 km fra rastepladsen gargano
oest er 11 bevogtede rastepladser/andre parkeringsmuligheder (autoparcheggio), bl.a. ”au-
toparcheggio giuseppe ricucci” beliggende 68-90 via san servero, foggia i puglia, ”par-
cheggio sebastiano armillotta” beliggende via san servero, foggia og ”autoparcheggio ste-
fano volpicelli” beliggende orta nova, foggia.
materiale fra den italienske sikkerhedsorganisation ania (associazione nazionale fra le
imprese assicuratrici) viser bl.a. en fortegnelse over henholdsvis ”guarded parking areas” og
”stop areas” i de enkelte italienske regioner. listen er ifølge materialet udarbejdet med hen-
blik på at forebygge tyveri af godstransport. det fremgår videre bl.a.:
”<
all places mentioned in the list have been inspected by experts of security, suitably charged, which
have collected the requested information, for each site, in the relevant form. this list < is divided in
two parts:
● the first one includes the ”guarded parking areas” which, basically, have a watchman and are
equipped with a fence and suitable electronic prevention measures (anti-intrusion alarm systems, clo-
sed circuit television, etc.)
● the second one shows the ”stop areas”, namely the places not always fenced ans guarded, where it
is possible to stop the truck also for quite long periods. <”
 blandt ”guarded parking areas” er bl.a. angivet ”parcheggio ricucci” på 8.500 m2 med en
kapacitet på op til 30 køretøjer, beliggende via severo, foggia, hvor der ifølge udskriften er
fri adgang mod betaling, og hvor der forefindes bl.a. telefon, hegn, lys, vagter og ind-
/udkørsel gennem en port, samt ”parcheggio armillotta”på 6.000 m2 med en kapacitet på op
til 30 køretøjer, beliggende via s. severo, foggia, hvor der ifølge listen ligeledes forefindes
telefon, hegn, lys, vagter og ind-/udkørsel gennem en port.
surveyfirmaet w. haustein aps har efter anmodning fra codan inspiceret rastepladsen
gargano ovest. det fremgår af den i den forbindelse udarbejdede ”indsatsrapport” af 3. maj
2012 bl.a.:
       ”<
                                                      -6-
      rastepladsen er en normal offentlig tilgængelig parkeringsplads, som er indrettet som
      langt de fleste rastepladser er i italien langs motorvejene. parkeringspladsen er hverken
      bevogtet eller overvåget. dog er den fuldt oplyst, åben 24 timer i døgnet og normalt kraf-
      tigt benyttet af lastbilerne på denne motorvejsstrækning.
      <
      da chaufførens køretid var opbrugt, var det et naturligt valg for chaufføren at benytte
      denne parkeringsplads.
      <
      såfremt han skulle have holdt på en parkeringsplads, som er nævnt inde på iru’s hjem-
      meside (iru.org – internationale road transport union), kunne han have holdt på shell
      ads ved tortoreto est som ligger 244 km længere nordpå.
      det er ikke realistisk at forlange, at en chauffør skal holde 244 km før hans tilladte køretid
      stopper<
      her skal det pointeres, at shell ads tilhører iru’s liste over rastepladser og dermed er en
      rasteplads, som generelt er accepteret som værende en sikker rasteplads, men er dog ikke
      bevogtet iht. de fortegnelser, vi kan få oplyst.
      alternativet i sydlig retning havde været tamoil tanken på autostrada adriatica, bi-
      ceglie, puglia, som her står optegnet som værende en bevogtet rasteplads. dog er det
      værd at bemærke, at selve kontrollen ikke kan dokumenteres eller ses anderledes end på
      den benyttede parkeringsplads.
      <
      parkeringspladsen, hvor han overnattede, samt bisceglie puglia ligner til forveksling hin-
      anden i alle henseender, både hvad sikkerhed og opbygning angår.
      parkeringspladsen ved puglia ligger 102 km længere syd på og det har ikke været muligt
      for chaufførerne at benytte denne rasteplads, idet der < ikke var køretid til rådighed<
      <”
kurt beier har til brug for nærværende sag anmodet w. haustein aps om at besigtige parke-
ringsområderne ”autoparcheggio stefano volpicelli”, ”parcheggio sebastiano amillotta” og
”autoparcheggio guiseppe ricucci”. for så vidt angår autoparcheggio stefano volpicelli har
surveyoren bl.a. noteret, at der er fri adgang til parkering på området mod betaling af en af-
gift på 20 € pr. nat. området er indhegnet. der er 3 udgange gennem porte, hvoraf kun den
ene er i brug. der er adskillige kameraer, der overvåger området, og området er fuldt oplyst.
området er under opsyn 24 timer i døgnet af henholdsvis ejeren, som bor på området, og et
privat vagtværn, som er bevæbnet med håndvåben. surveyoren har bemærket, at det er et
meget stort område, at der kun er skiltning ved indgangen til området, parkeringsområdet er
ikke omfattet af en tyveriforsikring, og der er lukket mellem 23.00 og 3.00. for så vidt angår
parcheggio sebastiano amillotta er der ligeledes fri adgang mod betaling af en afgift på 20 € pr.
nat. parkeringsområdet er omkranset af en mur. der er én indkørsel gennem en port. på om-
                                                 -7-
rådet er der ét kamera, der peger mod indgangen. området er dårligt oplyst med 2 lyskilder.
området er under opsyn af ejeren, som bor på stedet, og som er bevæbnet med håndvåben.
der er ikke tilknyttet et vagtværn. surveyoren har bemærket, at parkeringsområdet ikke er
nemt at lokalisere. det blev udelukkende fundet efter forespørgsel lokalt. der er døgnåbent.
parkeringsområdet er ikke omfattet af en tyveriforsikring, og forholdene på pladsen er me-
get nedslidte. for så vidt angår autoparcheggio guiseppe ricucci er der ligeledes fri adgang
mod betaling af en afgift på 90 € pr. måned. området er omkranset af en mur. der er ind- og
udkørsel gennem én port. området er overvåget af 2 kameraer, hvoraf ét peger mod indgan-
gen og ét peger mod parkeringsområdet og er dårligt belyst. området er under opsyn af eje-
ren, der bor på stedet, og som ikke er ikke bevæbnet. der er ikke tilknyttet et vagtværn. sur-
veyoren har noteret, at området ikke var nemt at finde. der var udelukkende ét skilt ved
indgangen, som var dækket af træer. der er adgang til området 24 timer i døgnet. der er in-
gen tyveriforsikring. det er meget nedslidte forhold.
advarsel fra tapa (transported asset protection association)
det fremgår af en advarsel, udsendt af tapa den 15. maj 2013, at regionen puglia i italien
”remains hotspot for violent truck hijackings”.
retssag i norge
jangaard export anmeldte røveriet af godset til gjensidige forsikring og opgjorde skaden til
694.980 nok. gjensidige forsikring har udbetalt erstatningen med fradrag af en selvrisiko
på 10.000 nok.
ved stævning af 18. oktober 2012 sagsøgte jangaard export og gjensidige forsikring trans-
portfirmaet west frakt as ved sunnmøre tingrett i norge med krav om erstatning for den
mistede last saltfisk. west frakt adciterede intercargo.
som bilag 5 i sagen i norge var fremlagt ”særvilkår nr. 911 sikkerhetsforskrift for transport
av varer til, fra og i risikoutsatte land og områder (20.2.2004)”, hvoraf det bl.a. fremgår:
      ”<
      forsikringstaker skal:
                                                        -8-
1.kun benytte speditør fra land som har ratifisert cmr-konvensjonen og med erfaring med va-
retransport i minimum 5 år, for speditør og 1 år med regelmæssig kjøring for sjåfør i de land /
områder som spesifisert i forsikringsbeviset.
<
4.kreve at speditøren påtar seg nedenstående forpliktelser som en del av transportavtalen og
sørge for dokumentasjon for dette i form av speditørens underskrift på et eksemplar av ”krav til
fraktfører ved transport til, fra og i risikoutsatte land og områder.
<
       1. fraktdokumentet – ansvar
         speditøren skal utstede et gjennomgangsfraktbrev og være i ansvar under hele trans-
         porten.
       <
         3. instruks til sjåfør og speditørens fraktførere – rapportering om kjøringen
         3.1. speditøren skal utferdige nedenstående instruks til sjåfører og speditørens fraktfø-
         rere. instruksen skal i tillegg inneholde bestemmelser om gjennomføring av sikker
         transport, så reiserute, alternativ reiserute, steder for rapportering til speditøren, plan-
         lagte stopp, inngjerdede og bevoktede parkeringsplasser, steder for påfylling av
         drivstoff, hvordan sjåføren skal opptre ved uregelmessigheter, låsing og plombering av
         kjøretøyets lasterom. sjåføren skal alltid følge oppgrags/arbeidsgivers kjø-
         replan/instruks om lasting, reiserute, lossing og ikke akseptere endringer i kjøreplanen
         fra andre.
       <
         4. krav til sjåføren
         under transporten skal det kun anvendes sjåfører som har minst 1 års erfaring med kjø-
         ring til/fra i de land/områder som er spesifiseret i forsikringsbeviset. med 1 års erfaring
         menes regelmæssig kjøring til/fra i land områder nevnt i forsikringsbeviset.
         <
         6. forholdsregler under transporten
         6.1. stopp for natten må på forhånd planlegges og må kun skje på inngjerdet, og bevok-
         tet parkeringsplass i land der det er tilgjengelig.
       <”
west frakt as havde ved sin underskrift accepteret, at særvilkåret var en del af aftalen mel-
lem dem og jangaard export.
ved brev af 12. december 2012 til kurt beiers advokat procestilvarslede intercargos advokat
kurt beier og opfordrede kurt beier til at give møde i sagen i norge og gøre sine indsigelser
gældende og fremlægge bevis. vedlagt brevet var bl.a. stævning med bilag 1-12, stævning til
regressøgsmål, svarskrift og adcitationsstævning over for intercargo med bilag 13-14 og pro-
cesskrift til sunnmøre tingrett, indleveret af sagsøgeren i hovedsagen med bilag 15. inter-
cargos advokat bemærkede i brevet endvidere bl.a.:
                                                        -9-
       ”<
       jeg har i den forbindelse noteret mig din indsigelse om, at der ikke kan procestilvarsles,
       når der ikke er værneting for din klient i norge. ud over at dette formentligt ikke er me-
       get afklaret, er det i hvert fald klart, at din klient med den fremsendte dokumentation
       bliver orienteret fuldt ud om, hvad der foregår i den norske sag. herunder er der fremsat
       adskillige provokationer i skriftsvekslingen, som alene kan besvares af din klient.
       dette gælder
       1.      plan/instruks for rejsen
       2.      oplysninger om køretøjet er udstyret med tracking-system <
       3.      hvorvidt køretøjet var udstyret med alarm <
       4.      oplysning om, hvor chaufføren gjorde sit sidste ophold, inden han kørte til den ra-
            steplads, hvor røveriet fandt sted
       5.      kop af køreskive for de sidste to dage inden røveriet.
       <
       bemærk venligst, at den norske sag bevæger sig hurtigt. således er der udtaget stævning
       mod min klient i november, men der er svarskrift den 14. december 2012, hvor ovenstå-
       ende oplysninger bør foreligge <”.
hertil svarede kurt beiers advokat i en mail af 13. december 2012, at det ikke var muligt for
hendes klient at besvare de fremsatte provokationer med et varsel på 1-2 dage. af mailen
fremgik videre bl.a.:
       ”endelig skal jeg bede dig dokumentere, at din klient har opfyldt kravene til procestil-
       varsling af min klient under den norske retssag. er procestilvarsling ikke foretaget for-
       melt korrekt i det norske system har procestilvarslingen allerede af den grund ingen rets-
       virkning. <”
det fremgår af dommen, der blev afsagt ved sunnmøre tingrett den 13. marts 2013, at daglig
leder i intercargo, thomas lyman til retten bl.a. havde forklaret, at:
       ”< i henhold til de opplysninger han har innhentet oppsto en uventet situasjon da lasten
       ble stanset i vektkontroll på veg inn i østerrike. dette medførte at reiseruten måtte legges
       om, og man måtte gå bort fra den opprinnelige planen om ferge fra nord-italia til hel-
       las.”
af sagsfremstillingen i dommen fremgår, at jangaard flere gange tidligere havde benyttet
west frakt as til transport af fisk, og at det er kendt i branchen, at transport af fisk i italien
er risikoudsat. der var enighed mellem parterne om, at forsikringsselskabernes sikkerheds-
                                                    - 10 -
forskrifter for transport af varer til, fra og i risikoudsatte lande og områder (særvilkår nr.
911) var vedtaget som en del af transportaftalen.
ved dommen blev west frakt as dømt til at betale erstatning og sagsomkostninger til jan-
gaard export og gjensidige forsikring, og west frakt as’ adcitationskrav over for adciterede
intercargo blev taget til følge, således at intercargo blev dømt til at betale hele erstatningsbe-
løbet på 694.980 nok til west frakt as samt i samlede sagsomkostninger 332.705 nok.
forklaringer
thomas sass lyman har forklaret, at han er uddannet speditør og har arbejdet i transport-
branchen, siden han var 16 år. han har været ejer af og direktør i intercargo siden 1997. in-
tercargo driver virksomhed med transport af letfordærvelige varer. de har i dag lidt over 220
biler på vejene, og blandt deres kunder er nestlé, arla og kraft foods. på tidspunktet for rø-
veriet havde de ikke deres egne biler, men incharterede.
de havde på tidspunktet for røveriet omkring 300-400 transporter af saltfisk om året til hen-
holdsvis italien, ca. 40 %, grækenland, ca. 30 %, og portugal, ca. 30 %. gennem mange år
havde der gjort sig særlige forhold gældende i italien, hvor det siden 1970’erne havde været
risikabelt at køre, og hvor man derfor måtte udvise særlig agtpågivenhed og parkere på be-
vogtede parkeringspladser. hos intercargo var de bekendt med denne forhøjede risiko.
intercargos samarbejde med kurt beier begyndte i 2008/09. de arbejdede jævnligt sammen. i
2011 kørte kurt beier mange transporter for intercargo til italien og grækenland. rent prak-
tisk foregår det således, at intercargos disponenter får et læs varer ind, som fx skal til græ-
kenland. intercargo kontakter herefter kurt beier telefonisk, og parterne forhandler sig frem
til en pris. kurt beier henter varerne hos intercargo. intercargo sender altid en skriftlig
booking til kurt beier med bl.a. datoer for læsning og losning, pris, temperaturer mv., sva-
rende til sagens bilag 4 og 5. de sender også blanketten om krav og instruktioner til vogn-
mænd og chauffører med, når turen går til italien. til den tur, som nærværende sag vedrø-
rer, var blanketten ikke med, da dette ikke er et krav fra forsikringsselskaberne, når transpor-
                                                 - 11 -
ten skal til grækenland. en sådan instruktion kunne være hensigtsmæssigt også ved kørsel
gennem italien, da risikoen er den samme. men deres samarbejdspartner, kurt beier, kendte
til forholdene i italien og de forholdsregler, som skulle tages ved transport af saltfisk. de gør
i det hele taget brug af vognmænd, som kender til risiciene. hans eget kendskab til forhol-
dene omkring transport af saltfisk stammer ikke fra forsikringsselskaberne. han har sin vi-
den fra medier, tv, transportmagasiner mv.
selve ruten fra hadsten til athen blev alene tilrettelagt af kurt beier som professionel vogn-
mandsforretning. intercargo har ikke mulighed for at kontakte kurt beiers chauffører. inter-
cargo har ikke chaufførernes telefonnumre eller deres gps systemer, og de taler ikke deres
sprog. intercargo sender varerne til vognmændene, som selv styrer deres biler. intercargo
driver speditionsforretning og har ikke noget med transporten at gøre og har ikke nogen in-
teresse i at planlægge ruten.
intercargo har konto hos mange rederier i europa og var derfor behjælpelig med at bestille
en færgebillet fra bari til patras. de yder denne service over for rigtigt mange. det er vogn-
manden, der bestemmer, hvornår der skal sejles. færgebilletten i denne sag blev booket efter
anmodning fra kurt beier. der er en del steder, hvor man kan sejle fra italien til grækenland,
fx. venedig, ancona og brindisi. sædvanligvis tager man fra venedig, som er den mindst ri-
sikable rute. også derfor sender de ikke den særlige instruktionsblanket med, når transpor-
ten af saltfisk går til grækenland.
han er fejlciteret i dommen fra sunnmøre tingrett. det, han mente, var, at bilen blev vejet,
da den ankom til den østrigske grænse. den blev fundet for tung til at kunne få lov til at køre
igennem østrig, og chaufføren måtte derfor køre til toget for at blive transporteret gennem
østrig. han mener, at de bookede færgebilletten den dag, hvor kurt beier blev klar over, at
de ikke kunne køre gennem østrig. han husker dette på baggrund af oplysninger, som han
fik hjemme fra kontoret. han husker, at der var problemer med lastbilens vægt. det var spe-
ditøren hos kurt beier, som de kommunikerede med. han var ikke personligt involveret.
når en lastbil vejer over 40 tons, kan der kun fås en chanceplads til toget.
                                                - 12 -
hos intercargo skrev de over for west frakt as under på, at de havde sat sig ind i, forstået
og accepteret sikkerhedsforskriften for transport af varer fra, til og i risikofyldte lande og
områder, jf. ”særvilkår nr. 911”, men de så ikke ”særvilkår nr. 911” i forbindelse med under-
skrivelsen.
hvis chaufføren havde holdt hvil på et tidligere tidspunkt, kunne han have undgået at holde
på den rasteplads, hvor røveriet skete.
intercargo monitorerer ikke lastbilerne. de har ikke adgang til lastbilernes gps.
karsten beier har forklaret, at han har været hos kurt beier, som er en familievirksomhed,
”siden han blev født”. han er i dag administrerende direktør i selskabet og har overtaget en
del af ejerskabet til virksomheden. de har 420 lastbiler kørende i hele vesteuropa og er en af
de største vognmandsvirksomheder i danmark. bilerne og chaufførerne er deres egne.
de har i dag 40 litauere ansat. på tidspunktet for røveriet havde de 80. 80 % af de litauiske
chauffører kommunikerer de med på tysk eller engelsk. den resterende del kommunikerer
de med via en tolk. de har ansatte på kontoret i danmark, som taler litauisk. kommunikati-
onen med chaufførerne sker gennem kurt beier.
samarbejdet med intercargo går tilbage til 2008/09. kontakten opstod via spotmarkedet, hvor
de bød på en opgave for intercargo, som de fik. deres samarbejde foregår via spotmarkedet.
der er ingen fast aftale mellem parterne, og de aftaler priser fra gang til gang. de transporter,
som de har udført for intercargo, har været med saltfisk, grøntsager og kød, altså varer, der
kan køres i køletransporter. kurt beier havde erfaring med transport af saltfisk til italien for
intercargo, da røveriet skete. kurt beier kørte i tidsrummet for røveriet 10-20 læs saltfisk om
året, hvor de i nogle tilfælde havde fået særlige sikkerhedsinstruktioner. de kører i alt 10.000
læs på årsbasis. der er derfor tale om et mindre antal, som var med saltfisk.
en aftale om en transport indgås typisk ved, at de får en telefonisk forespørgsel om, hvorvidt
de er interesseret i at køre et bestemt læs. nå der er opnået enighed om prisen, modtager de
                                                  - 13 -
en fax svarende til bilag 5. de talte med intercargo om, hvordan ruten skulle planlægges.
hvis ikke andet var beskrevet på ordren, disponerede de selv ruten. når der er terminer, har
intercargo været inde over med et udspil. der er i sådanne tilfælde færre færgemuligheder.
kurt beier anvender altid toget igennem østrig, hvis der er den mindste tvivl om, hvorvidt
lastbilen vejer mere end 40 tons. det giver bødestraf at køre med overlæs igennem østrig.
der er ikke i bookingen i den konkrete sag angivet noget specifikt om en rute. det er en di-
sponent hos kurt beier, der kigger på, hvordan en rute kan planlægges ud fra de beskrevne
terminer. herefter indgås der en aftale med kurt beier om, hvilken færge der skal benyttes.
kurt beier giver løbende intercargo meldinger til brug for afgørelsen af, hvilken færge der
skal bookes, fx at bilen nu har 8 timer til en bestemt færgeby. intercargo booker så færgen.
færgebookingen er således et samspil mellem parterne. kurt beier har ikke selv kontakter til
færgerne og undersøger fx ikke, om der er plads på en bestemt færgeafgang.
i de tilfælde, hvor de får en sikkerhedsforskrift, fremsendes denne pr. fax sammen med
bookingen. de giver så deres chauffør besked om, hvordan transporten skal udføres. han
mener, at de fleste transporter til italien er sket på baggrund af en sikkerhedsforskrift. der
har ikke været udstedt sikkerhedsforskrifter ved transporter til grækenland. det er fordy-
rende for transporten at skulle overholde sikkerhedsinstruktioner, og deres chauffører par-
kerer ikke på lukkede, sikre parkeringsanlæg, medmindre de er blevet instrueret om det. der
er ikke mange af disse sikrede pladser, og at overholde krav om parkering på sådanne anlæg
er vanskeligt at forene med køre- og hviltidsbestemmelserne. det er et kæmpe problem, så
de holder i stedet på oplyste pladser, hvor der er gennemgang, og helst hvor der også er et
cafeteria. alle deres biler har installeret overvågning, både på køletraileren og trækkeren.
han hørte om røveriet morgenen efter, at det var sket om natten. deres vagthavende blev
kontaktet af det italienske politi. som det første forsøgte de at spore bilen. deres system var
blevet afmonteret, så der var ikke koordinater fra overfaldstidspunktet, men dagen efter var
de sat til igen, og lastbilen kunne spores, hvor den var hensat på en markvej. der må være ta-
le om meget professionelt arbejde, og røverne må have haft effektive afsætningsmuligheder,
                                                 - 14 -
idet lasten, som var på mange tons, skulle på frost. han undrer sig over, hvordan røverne
kunne vide, at lastbilen var lastet med saltfisk. de må have haft bilen under observation
igennem et stykke tid. han har ikke oplysning om, at der skulle være brudt ind i andre af de
lastbiler, der holdt på parkeringspladsen. de har ikke tidligere været udsat for røveri i itali-
en. de har været udsat for røveri i spanien én gang. tidligere var der mange sager om over-
fald og røveri, men på det seneste har det ikke været et stort problem. han modtager ikke
advarsler, som den tapa har udsendt.
han er bekendt med, at der på internettet findes en liste over beskyttede parkeringspladser i
italien.
med hensyn til retssagen i norge har han ikke oplysninger om, at de har haft en stævnings-
mand ude med en procestilvarsling. havde det været tilfældet, ville han have fået besked
herom. han blev underrettet om retssagen i forbindelse med et møde.
chris mikkelsen har forklaret, at han er uddannet speditør og har været ansat hos intercargo
de seneste 7 år. i dag er han afdelingsleder i eksportafdelingen.
samarbejdet med kurt beier havde stået på et års tid før den foreliggende transport til græ-
kenland. hos kurt beier har han primært haft kontakt med thomas egholm. han mener, at
det er thomas egholm, der har underskrevet sikkerhedsinstruksen for kurt beier den 10. ok-
tober 2011. de fleste saltfisktransporter, som kurt beier har kørt for intercargo, har været til
italien, og det samlede antal er vel 30 – 50 transporter. antallet er aftaget en del med tiden.
en typisk transport kan komme i stand på den måde, at en kunde booker et læs in, som skal
fra ålesund i norge og til grækenland. intercargo forestår omlæsning ved deres egen termi-
nal i hadsten og kontakter fx kurt beier og spørger, om kurt beier vil påtage sig transporten
fra hadsten til athen. prisen forhandles, og når enighed er opnået, sender vidnet en booking
til kurt beier. de aftaler således pris fra gang til. der er forskellige forhold, der spiller ind på
prisen. fx er færgen dyr. den koster omkring 1000eur. der er ikke den store forskel på fær-
gepriserne, måske ca. 300 €. det indgår også i prisen, hvis der skal køres til syditalien i stedet
                                                - 15 -
for norditalien for at komme videre med færge. at der følger en sikkerhedsinstruks med
som en del af bookingen, har intet med prisen at gøre. efter aftalens indgåelse er det hans
opgave at følge op på, om der er sket levering som aftalt.
i den foreliggende transportaftale medfulgte ingen sikkerhedsinstruks, fordi det ikke er krav
hos forsikringsselskaberne, at der udleveres en sådan ”saltfiskseddel” ved transporter til
grækenland. han forventer, at deres samhandelspartner tager de nødvendige forholdsreg-
ler. han forholder sig ikke til, hvilke sikkerhedsforskrifter de selv har accepteret. det er i øv-
rigt yderst sjældent, at de får sådanne. han afsender udelukkende de sikkerhedsforskrifter,
som er krævet af deres forsikringsselskaber.
de havde ikke aftalt noget om, hvordan den foreliggende tur til grækenland skulle køres.
dette var helt op til kurt beier at planlægge. han gav på ingen måde nogen instrukser om,
hvordan turen til athen skulle planlægges og gennemføres. han havde ingen kontakt til
kurt beiers chauffør. han taler hverken litauisk eller russisk.
han husker ikke, at kurt beier skal have meddelt, at transporten var forsinket på grund af
noget med et tog, men det kan han se, at de gjorde. normalt ville en tur som denne tage 4-5
dage, men han kan se, at toget først er booket den 13. november.
det var på thomas egholms anmodning, at han bookede færge fra bari. det er kurt beier,
der alene bestemmer, hvorfra færgen skal tages, og vidnet har ikke instrueret om, at der
skulle sejles fra bari. intercargo har færgeaftaler, men det betyder ikke, at de altid er involve-
ret, når der skal bookes færgeoverfart.
thomas egholm har forklaret, at han har været ansat som disponent hos kurt beier siden 1.
juni 2011. han har 13 års erfaring som speditør og var tidligere ansat i dsv, hvor han også
havde siddet med køl/frys.
deres kontakt til og samarbejde med intercargo blev etableret via spotmarkedet. de fik en te-
lefonisk forespørgsel fra intercargos disponent, der spurgte, om de havde en lastbil til rådig-
                                                   - 16 -
hed. de drøftede priser. jo flere læssesteder og jo højere godsets værdi er, desto højere er pri-
sen for transporten. ved transporter af højrisiko-gods skal der tages forholdsregler som fx
følgebiler, eller at lastbilen skal holde på overvågede pladser, hvilket medfører øgede om-
kostninger.
de modtog en skriftlig bookingbekræftelse på den foreliggende transport, og der medfulgte
ingen særlige forskrifter med bekræftelsen. der var på dette tidspunkt ingen diskussioner
om, hvordan ruten skulle planlægges. den aftalte pris ”32.000 dkk all in” dækkede ikke fær-
ge til grækenland. i forhandlingerne om prisen indgik ikke omkostninger til færgen. færgen
blev booket af intercargo for kurt beier. intercargo sendte herefter en regning til kurt beier.
der er også omkostninger til en ”havnefee” i grækenland. kurt beier havde ikke selv en
færgekonto. vidnet var på aftaletidspunktet ny i sin funktion hos kurt beier.
da bilen nærmede sig italien, blev der taget kontakt til intercargo om, hvilken færge de skul-
le benytte. intercargo ville kigge på det og vende tilbage. ved bilens ankomst til trento oply-
ste intercargo telefonisk, at de skulle tage færgen fra bari for at kunne nå frem til det aftalte
leveringstidspunkt. når han sidder hos kurt beier, ved han ikke, hvornår færgerne afgår, el-
ler hvor det er muligt at få plads. det var udelukkende intercargo, som havde med bookin-
gen af færge at gøre
det var vidnet, der bookede togtransporten fra wörgl til trento, fordi lastbilen var for tung
til at måtte køre igennem østrig. dette tager de ingen chance med. det koster rigtig mange
penge at overtræde vægtbestemmelserne i østrig.
det er vidnet, der har underskrevet og returneret den sikkerhedsinstruks, som blev udleve-
ret i forbindelse med transporten af saltfisk for intercargo med læssedato den 10. oktober
2011. han husker ikke, om de fik disse instrukser i forbindelse med alle transporter af salt-
fisk til italien, men de fik i hvert fald ikke instrukserne i forbindelse med alle transporter af
saltfisk når de får sikkerhedsinstrukser, efterlever de dem.
                                                   - 17 -
på tidspunktet for den foreliggende transport havde han ikke noget særligt kendskab til
transport af saltfisk til italien, så når de ikke fik udleveret en sikkerhedsforskrift, så kørte de,
som de normalt kører, som når de fx kører med oksekød. han kendte ikke værdien af en last
med saltfisk. da han ikke fik særlige instrukser, gik han ud fra, at lasten ikke var særligt
værdifuld. han vidste ikke, om lasten indeholdt ”hoveder eller haler”. i den tid, hvor han
sad med denne type ordrer, kørte de med mellem 15-20 læs saltfisk om året.
den chauffør, som blev udsat for røveriet, var ansat hos kurt beier. chaufføren tilrettelagde
selv turen ned til bari. han havde ikke drøftet med chaufføren, hvilken plads chaufføren
skulle holde på. de havde ikke givet chaufføren en særlig kørselsinstruktion, men chaufføren
havde fået at vide, at han skulle vælge rastepladser med lys og andre lastbiler. vidnet blev
ringet op af kurt beiers russiske tolk kl. ca. 5 om morgnen og fik oplyst, at deres chauffør
stod på en tankstation med snitsår på halsen og havde været udsat for et røveri. chaufføren
ringede også selv. han var chokeret.
justina galeckas har forklaret, at han har kørt lastbil siden 1997. han var ansat hos kurt
beier i 4½ år. han havde erfaring med at køre køletransporter.
han var chauffør på hele transporten fra hadsten. han var klar over, at han kørte med salt-
fisk. han læssede selv bilen, og han kunne lugte, at det var fisk. han var ikke klar over, at
saltfisk var en eftertragtet vare.
han fik ingen særlige instruktioner om, hvilke rastepladser han måtte gøre ophold på un-
dervejs. han havde hjemmefra fået besked om, at han skulle tage toget fra wörgl til trento.
han havde undervejs kontakt med kurt beiers disponent, olaf, som talte russisk, omkring
tilrettelæggelsen af ruten. han fik besked på at køre mod bari og afvente nærmere besked
om færgeafgang. han fik ingen nærmere anvisninger. der er kun én vej til bari. der er tale
om en helt almindelig rute. han valgte selv rastepladsen.
når han undervejs mod bari gjorde han ophold på en rasteplads, skyldtes det køre- og hvile-
tidsbestemmelserne. hans køretid var udløbet. han skulle afvente at få oplysninger om-
                                                - 18 -
kring, hvilken havn han skulle sejle fra. han forsøgte at finde en rasteplads, der var oplyst,
og hvor der var andre biler. han ankom til rastepladsen omkring kl. 15.00-16.00. rasteplad-
sen var helt almindelig. der var café, videoovervågning og belysning hele vejen rundt. han
ved ikke, i hvilken retning videoovervågningen var rettet. han ved ikke, hvor mange biler,
der holdt på pladsen, som var forholdsvis lille. der kom flere og flere biler til, og til sidst var
rastepladsen fyldt op.
han lagde sig til at sove på rastepladsen, idet han afventede yderligere oplysninger om, hvor
han skulle køre hen.
der er ikke særligt mange bevogtede parkeringspladser i italien. det faldt ham ikke ind, at
han skulle have benyttet en sikret plads. kurt beier ville have afholdt omkostningen til par-
kering på en sikret plads, men der findes næsten ingen.
han ved ikke, om der var andre chauffører, der blev udsat for røveri på rastepladsen den
nat. han var den eneste i cafeteriaet.
han fik ikke nogen skriftlig vidneindkaldelse til retssagen i norge. han blev kontaktet tele-
fonisk af alexander plows, som sagde, at han ringede fra norge. vidnet ved ikke, om han
ringede for et forsikringsselskab eller et firma. han sagde, at vidnet skulle komme og vidne i
retten. alexander plows talte russisk. vidnet fortalte, at han på grund af manglende midler
ikke kunne komme til norge og vidne. alexander plows sagde, at de kunne betale, hvis han
kom med kvitteringer, men på det tidspunkt ikke havde midler til at lægge ud bad han om
at få tilsendt penge til dækning af sine omkostninger. han sagde også, at hvis det var absolut
nødvendigt, kunne han få nedskrevet sin forklaring hos den lokale anklager. han ville også
sende alle nødvendige papirer, men så sluttede samtalen.
henrik haustein har forklaret, at han er medindehaver af w. haustein aps, der har udar-
bejdet den fremlagte ”indsatsrapport” og de supplerende undersøgelser. rastepladsen gar-
gano ovest” har belysning og overvågning. den ligger lige ved motorvejen. der er en tank-
station på pladsen. han ved ikke, om der er et cafeteria. det er en lidt speciel rasteplads efter
                                                  - 19 -
italienske forhold, idet den ligger helt frit, og man kan se, hvad der sker på pladsen. dette er
et plus set fra hans synsvinkel. i italien er der ofte bebyggelser omkring rastepladserne.
vidnet kan ikke se, at parkeringsområdet ”autoparcheggio stefano volpicelli” skulle være et
mere sikkert parkeringsområde end ”gargano ovest”. stedet er ikke overskueligt og bærer
ikke præg af at være en rasteplads, men er en privat parkeringsplads. pladsen ligger lidt
uden for byen, og der er ikke skiltet til den.
parkeringsområdet ”parcheggio sebastiano amillotta” ligger ikke lige ved motorvejen, men i
et industriområde, og der er ingen skiltning til pladsen. man skal ned ad en grusvej for at
komme til pladsen. området er umuligt at finde, hvis man ikke spørger sig frem. belysnings-
forholdene på området er ikke gode.
parkeringsområdet ”autoparcheggio guiseppe ricucci” er meget svært at finde. der er et
skilt uden for porten, som er åben 24 timer i døgnet. vejforholdene derhen er ikke optimale.
det kunne se ud som en et vognmandsfirma, der har fået for meget plads, og som gerne vil
leje noget ud. der er ingen faciliteter på stedet.
at et parkeringsområde står på iru transparks liste er ikke ensbetydende med, at det er et
sikkert område. iru transpark opererer med tre kategorier; ”certified”,”uncertified” og
”self assessed”, hvor det er ejeren selv, som har fortalt om faciliteterne. man kan således
selv tilmelde sit parkeringsområde til listen. der er 4 pladser i italien, der er ”certified”. de
ligger alle i norditalien.
ania’s liste er de italienske forsikringsselskabers liste, hvor man ligeledes selv kan tilmelde
sig. ania tager derfor også forbehold for oplysningernes rigtighed. der er ingen certifice-
ring. pladserne er ikke per definition mere sikre en andre pladser.
der er hans vurdering, at lasten ville være blevet røvet uanset valget af rasteplads. saltfisk er
en meget eftertragtet og værdifuld vare i disse områder, og laster med saltfisk bliver gentag-
ne gange udsat for røveri. det er et helt fast mønster. det er vidnets indtryk, at der gås mål-
                                                 - 20 -
rettet efter disse laster. der var vist 15 andre parkerede biler på gargano overst, og det var
lige præcis bilen med saltfisk, som blev udsat for røveri.
det er vidnet, der har underskrevet rapporterne vedr. parkeringsområderne ”autoparcheg-
gio stefano volpicelli”, ”parcheggio sebastiano amillotta” og ”autoparcheggio guiseppe
ricucci”, men han har ikke personligt set områderne. de har en kontakt i italien, som har set
områderne for dem.
parternes synspunkter
intercargo har anført, at parternes transportaftale ubestridt er omfattet af cmr-loven. inter-
cargos påstand er et regreskrav, og da spørgsmålet om ansvarsbegrænsning ikke er relevant,
kan krav gøres gældende fuldt ud. det gøres gældende, at kurt beier ikke har løftet sin be-
visbyrde for ansvarsfrihed i medfør af cmr-lovens § 24, stk. 2. fragtførerens ansvar er et
strengt culpaansvar med omvendt bevisbyrde.
røveri af saltfisk i italien er en ”gammel traver”. det gøres ikke gældende, at chaufføren
skulle have spillet helt og dermed have afværget røveriet. det ansvarspådragende forhold
består i, at lastbilen overhovedet blev udsat for røveriet. det er i en lang række domme fast-
slået, at der skal tages særlige forholdsregler ved kørsel i italien, og at køre- hviletidsreglerne
ikke er en undskyldning. det følger af retspraksis, at et helt afgørende moment er, om chauf-
føren har valgt at benytte en bevogtet parkeringsplads. der henvises bl.a. til afgørelserne
u.1995.302 s, som er en nærmest identisk situation med den foreliggende. der henvises end-
videre til fed 1994 s. 1589 vl, fed 1995 s.1049 sh og u.1997.1213 h.
intercargo havde ubestridt tidligere sendt sine sikkerhedsinstrukser ved kørsel med saltfisk
til italien til kurt beier. det må have været indlysende for kurt beier, at det var lige så risiko-
fyldt at køre igennem italien med en last med saltfisk som at køre en last med saltfisk til ita-
lien. det er velkendt blandt professionelle fragtførere, at saltfisk er særdeles tyvetækkeligt
gods i italien. det fremgår også af advarslen fra tapa, at italien er kendt som et farligt om-
råde at køre i. men instruksen fra kurt beier til chaufføren var udelukkende, at han skulle
                                                - 21 -
gøre ophold på en oplyst rasteplads. man gjorde, som man plejede, når der ikke var særlige
instruktioner.
det kan ikke føre til ansvarsfrihed, at intercargo efter anmodning fra kurt beier bookede
færgebilletten fra bari. intercargo fik nogle oplysninger fra kurt beier om, hvor man befandt
sig, og hvor man skulle hen, og intercargo blev så bedt om at oplyse, hvilke muligheder der
var. intercargo var herefter behjælpelig med at finde færgen, men det var ikke intercargo,
som planlagde ruten. dette fremgår da heller ikke af bookingen, og har ikke støtte i bevisfø-
relsen. det var da også kurt beier, som bookede togturen fra wörgl til trento. at intercargo
skulle være den, der planlagde ruterne, er i også modstrid med sikkerhedsforskriftens pkt. 6,
hvorefter kurt beier instrueres om at planlægge turen således, at unødige stop undgås i itali-
en. det var endvidere umuligt for intercargo at planlægge turen, da de ikke havde kommu-
nikation til chaufføren. det var helt op til kurt beier at planlægge, hvordan de ville komme
til grækenland.
der blev ikke i forbindelse med nærværende transport givet nogen sikkerhedsinstruks til
kurt beier, men kurt beier er som professionel transportør forpligtet til at udføre transporten
professionelt. thomas egholm, der havde forudgående erfaring med køl og frys, burde have
vidst, at der skulle i værksættes særlige forholdsregler. han havde jo også set sikkerhedsin-
struktionen en måned tidligere. man bliver ikke uvidende på så kort tid. men afgørende er,
at kurt beier som professionel vidste, at de kørte med saltfisk, og saltfisk er en højrisikovare i
bl.a. italien. som professionel transportør skal man tage nødvendige forholdsregler, og det er
derfor uden betydning for ansvarsspørgsmålet, at der ikke er udstedt en instruks for den
konkrete transport. en professionel transportør kan ikke komme igennem med et synspunkt
om, at han ikke skulle tage særlige forholdsregler, fordi der ikke forelå en sikkerhedsfor-
skrift. det må kunne forventes, at en professionel transportør udviser professionel adfærd og
ikke bare forsøger at vælte ansvaret over på sin kunde. det kan ikke udledes af prisen for
transporten, at der ikke skulle træffes sikkerhedsforanstaltninger. prisen i det foreliggende
tilfælde var 32.000 kr. og dermed 10.000 kr. højere end den tidligere transport, hvor der fore-
lå en sikkerhedsinstruktion. det fremgår af sagens oplysninger, at overnatning på en sikret
                                                 - 22 -
plads kunne gøres for 20 eur. chris mikkelsen forklarede, at transportprisen ikke var på-
virket af, om der skulle følges en sikkerhedsforskrift.
det er ikke bevist, at chaufføren ikke kunne have parkeret et mere sikkert sted. bevisbyrden
er kurt beiers. det gøres gældende, at chaufføren kunne have parkeret et mere sikkert sted
til en pris på 20 eur, altså en minimal udgift. der var pladser med bevæbnede vagter.
chaufføren kom frem om eftermiddagen, så der var ingen hindringer for så vidt angår åb-
ningstiden. chaufføren kunne fx have parkeret på et parkeringsområde, hvor der var ind-
gang via en metalport, som efter det fremkomne var lukket mellem kl. 23.00 og 3.00. det har
ikke betydning, at parkeringsområderne skulle være vanskelige at finde. lastbilen var ud-
styret med gps. chaufføren kunne endvidere have indhentet hjælp via disponenten. det er i
dag ikke vanskeligt for chaufførerne at finde frem til rastepladserne. det skræmmer ikke rø-
vere, at der er parkeret på et åbent område. tværtimod er der bedre muligheder for at over-
skue flugtmulighederne i forhold til en situation, hvor der kun er én indgang via en port. det
fremgår på internettet, at der på de sikre rastepladser er bevæbnede vagter, hvilket i sig selv
har en afskrækkende virkning på røverne. det er ikke i denne sag bevist, at røverne er fulgt
efter lastbilen med saltfisk.
ania’s liste over parkeringsområder har til formål at undgå røverier. det fremgår af oplys-
ninger fra ania, at pladserne inspiceres professionelt, hvilket er meget langt fra henrik
hausteins forklaring. ania har ingen interesser i den konkrete sag. rapporten fra ania er
helt i orden, og det er op til kurt beier at bevise, at det skulle forholde sig anderledes. dette
bevis er ikke ført.
særlig om sikkerhedsforskriften ”særvilkår nr. 911” gøres det gældende, at det ikke er sik-
kert, at intercargo har set disse. men de har set underskriftssiden.
til støtte for, at intercargo skal have dækket sine omkostninger fra den norske sag, har inter-
cargo anført, at kurt beier var procestilvarslet både af intercargo og sunnmøre tingsrett til
sagen i norge, og de havde derfor valget, om de ville deltage i sagen i norge eller ej. det be-
strides ikke, at kurt beier ikke kunne tvinges til at indtræde i den norske sag. ved at undlade
                                                  - 23 -
at efterkomme intercargos opfordring til at indtræde i sagen, blev nærværende regressag
nødvendiggjort. intercargo gør gældende, at det bør koste, når man vælger at gemme sig i
danmark. kravet er et sagsomkostningskrav, alternativt et erstatningskrav. procestilvarsling
er et ulovbestemt spørgsmål, men må føre til, at det kan komme den til skade, der undlader
at efterkomme opfordringen til at varetage sine interesser. spørgsmålet om afholdelse af
omkostningerne forbundet med sagen i norge er ikke omfattet af cmr-loven.
kurt beier har gjort gældende at være ansvarsfri i medfør af cmr-lovens § 24, stk. 2. det be-
strides ikke, at der efter retspraksis foreligger en skærpet ansvarsvurdering, når der er tale
om transporter af saltfisk til italien. i mange år var transportører ikke ansvarlig i disse situa-
tioner, men retspraksis er blevet skærpet. det gøres imidlertid gældende, at nærværende sag
adskiller sig markant fra tidligere sager.
intercargo er specialist i transport af saltfisk fra norge til sydeuropa. de har flere hundrede
transporter om året af denne type. intercargo er en top professionel transportør, som har et
fast samarbejde med west frakt i norge, med hvem intercargo har indgået aftale om iagtta-
gelse af særlige sikkerhedsforanstaltninger. der er således imellem disse parter bl.a. aftalt
særlige vilkår om udstedelse af gennemgående cmr-fragtbrev og benyttelse af bevogtede
parkeringspladser etc. uanset at intercargo som specialist selv indgik på at iagttage særlige
sikkerhedsforskrifter, handlede intercargo lemfældigt, da de videregav transporten til kurt
beier, som alene har 10-20 af denne type transporter om året. intercargo fremsendte omhyg-
geligt sikkerhedsinstrukser, som kurt beier både skulle underskrive og returnere til inter-
cargo, og som skulle iagttages i forbindelse med transporter, hvor lasten skulle afleveres i
italien. intercargo burde derfor også have fremsendt sådanne forskrifter, hvis de ville have,
at det samme skulle gælde ved transporter gennem italien. intercargo, som var den super-
professionelle part, befandt sig i en vildfarelse, som de bragte videre.
forudsætningerne i denne sag er anderledes end de øvrige sager, som er afgjort ved domsto-
lene. intercargo har helt grundlæggende fået, hvad man har bestilt, nemlig en helt alminde-
lig stykgodsforsendelse, og prisen er beregnet herefter. det koster noget, hvis transporten
skal være omfattet af særlige sikkerhedsforskrifter. det påfører kurt beier en ekstra omkost-
                                                  - 24 -
ning at parkere på et bevogtet parkeringsområde. kurt beier har mange lastbiler. 20 eur er
en omkostning, der betyder noget, fordi de små marginaler er afgørende i vognmandsbran-
chen i dag. det var et helt andet kontraktgrundlag, der var gældende i norge end mellem in-
tercargo og kurt beier.
afgørende for, at kurt beiers chauffør havnede i det pågældende område, var, at intercargo
bestemte, hvorfra lastbilen skulle sejle. det var intercargo, der vidste, hvornår færgerne sej-
lede, og om der var plads på færgerne. der er så langt fra trento til bari, at chaufføren ikke
kan køre det i ét stræk. da chaufførens køretid i henhold til køre- hviletidsbestemmelserne
var opbrugt, gjorde han ophold efter aftale med kurt beier. det var intercargos beslutning,
der førte til, at chaufføren måtte passere hele vejen ned igennem italien. intercargo kunne
have bestemt, at der skulle sejles fra ancona eller venedig.
gargano ovest er en helt almindelig rasteplads, der hverken er mere eller mindre sikker end
øvrige rastepladser i området. der findes toiletfaciliteter, cafeteria, belysning mv. her kan
man parkere, når transporten er stykgodstransport, og når intet andet er aftalt. de andre
parkeringsmuligheder i området lå ikke ved motorvejen. det øger risikoen for at blive udsat
for et røveri, når man kører af motorvejen. hovedreglen er, at chaufføren skal blive ved mo-
torvejen. de såkaldt sikre rastepladser i området var ikke egnet til formålet. det er ikke sand-
synligt, at en vagt ville komme ud midt om natten med en pistol for at afværge et røveri. den
ene af pladserne lignede en privat parkering.
det fremgår af iru transparks liste, at der ikke er nogen sikre parkeringspladser i syditali-
en. haustein satte også spørgsmålstegn ved validiteten af ania’s liste over sikre rasteplad-
ser. spørgsmålet er endvidere, om saltfiskene ikke var blevet stjålet, uanset hvor der var ble-
vet gjort ophold. røverne vidste, at bilen var på vej. der var ikke andre biler, der var udsat
for røveri på pladsen på gargano ovest. man gik målrettet efter denne sending. røverne var
professionelle – slog lige satellitten fra i forbindelse med røveriet, og da de var færdige, slog
de den til igen. der skal meget til, for at man kan vide sig sikker på rastepladser, og især i et
tilfælde som dette hvor man var udset som ”target”.
                                                  - 25 -
kurt beier kan ikke belastes de omkostninger, som intercargo er blevet pålagt i forbindelse
med den norske retssag. intercargo valgte selv, at der ikke skulle udstedes gennemgående
cmr-fragtbreve. i stedet blev der indgået en helt ny og selvstændig aftale med kurt beier
om afhentning af varerne i hadsten. intercargo har således selv skåret transportkæden over,
og dette er intercargos eget problem. kurt beier kunne ikke medindstævnes i norge. inter-
cargo kunne ikke vælge, om de ville være part i den norske sag, men de kunne have valgt
ikke at indgå en helt anden transportaftale i forholdet til kurt beier. i den norske sag var der
således enighed mellem parterne om, at sikkerhedsforskrifterne var udleveret. i nærværende
sag har intercargo undladt at videregive sikkerhedsforskrifter.
cmr-loven gør udtømmende op med, hvilke erstatningskrav der kan rejses. det bestrides
derfor, at omkostningerne kan kræves erstattet. der er ikke belæg for, at der kan kræves er-
statning ud over det, der fremgår af cmr-loven, og slet ikke i en situation hvor kontrakt-
grundlaget ikke er det samme.
det var under alle omstændigheder ikke en påregnelig følge for kurt beier, at der ville blive
tilkendt sagsomkostninger i størrelsesorden 300.000 nok. et sådant omkostningsniveau kan
også have medvirket til kurt beiers ulyst til at indtræde i den norske sag.
sø- og handelsrettens afgørelse
det er ikke bestridt, at det må anses for velkendt i vognmandsbranchen, at italien er et højri-
sikoområde for transporter af saltfisk. dette stemmer med rettens sagkyndige dommeres op-
fattelse, som den juridiske dommer tilslutter sig, og er også tidligere fastslået i retspraksis.
under hensyn til de risikomæssige forhold udstedte intercargo på foranledning af intercar-
gos forsikringsselskab særlige sikkerhedsforskrifter til sin samarbejdspartner kurt beier, når
saltfiskvarer skulle transporteres til italien. der er i sagen fremlagt et eksempel herpå vedrø-
rende en transport ca. en måned tidligere end den foreliggende transport.
                                               - 26 -
kurt beier, der var gjort bekendt med, at lasten i det foreliggende tilfælde bestod af saltfisk,
og som efter bevisførelsen må anses selv at have forestået tilrettelæggelsen af den forelig-
gende transport via italien, mens intercargo alene var behjælpelig med booking af færge,
burde derfor have planlagt ruten således, at chaufførens overnatning i italien kunne ske på
en sikret plads, som der efter sagens oplysninger, herunder oplysningerne fra ania og iru
transpark, fandtes flere af på strækningen fra trento til bari. nogle af disse fandtes i kort af-
stand fra gargano ovest, hvor røveriet fandt sted, mens chaufføren overnattede i lastbilen.
under disse omstændigheder, og idet det er uden afgørende betydning for ansvarsspørgs-
målet, at intercargo ikke udstedte sikkerhedsforskrifter til kurt beier for den foreliggende
transport til grækenland, har kurt beier ikke godtgjort, at godsets bortkomst skyldtes for-
hold, som kurt beier ikke kunne undgå, jf. cmr-lovens § 24, stk. 2. hverken oplysningerne
om, at nogle af de sikrede pladser skulle være vanskelige at finde, eller det oplyste prisni-
veau for benyttelse af pladserne kan føre til nogen anden vurdering. dette gælder tilsvaren-
de med hensyn til kurt beiers henvisning til reglerne om køre-/ hviletid. det er ikke godt-
gjort, at lasten skulle have været under observation og udset som mål for røveri, allerede in-
den chaufføren parkerede på rastepladsen gargano ovest.
der gives herefter intercargo medhold i den nedlagte påstand, for så vidt angår beløbet på
694.980 nok.
det er uomtvistet, at kurt beier ikke var omfattet af noget gennemgående cmr-fragtbrev for
transporten, og at der ikke var værneting for en adcitationssag mod kurt beier ved sunnmø-
re tingsrett i norge. den transport fra intercargos plads i hadsten, som kurt beier påtog sig
at udføre for intercargo, hvilede på en mellem disse parter indgået selvstændig transportaf-
tale. da endvidere procestilvarsling af kurt beier ikke i sig selv giver intercargo et grundlag
for at kræve erstatning hos kurt beier for sagsomkostninger, som intercargo er blevet pålagt
under den norske retssag, og da kurt beier ikke i øvrigt ses at have udvist noget ansvarspå-
dragende forhold, fx ved ikke at interveniere i sagen, frifindes kurt beier for den del af inter-
cargos påstand, som angår beløbet på 332.705 nok.
                                               - 27 -
efter sagens udfald skal kurt beier betale sagsomkostninger til intercargo. beløbet fastsættes
skønsmæssigt til 56.240 kr., hvoraf 16.240 kr. udgør godtgørelse for omkostninger, som inter-
cargo har afholdt til retsafgift.
                                      thi kendes for ret:
kurt beier a/s betaler inden 14 dage til intercargo scandinavia a/s * 694.980 nok med til-
læg af ** procesrente fra den 16. november 2011.
inden for samme frist betaler kurt beier a/s til intercargo scandinavia 56.240 kr. i sagsom-
kostninger. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
  jens boye                          claus forum petersen                ole poul sehested
     modværdien på betalingsdatoen af
    ** 5 pct. p.a.
    berigtiget i medfør at retsplejelovens § 221, stk. 1.
    den 14. marts 2014
    claus forum petersen

source: retspraksis

LICENSE:
Creative Commons Legal Code

CC0 1.0 Universal

type: caselaw

jurisdiction: Denkmark


text:
 evh
                                        udskrift
                                            af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                      ____________
                                        kendelse
afsagt den 19. maj 2015.
b-1-15
s aps under konkurs
(advokat finn lynge jepsen)
mod
x
indledning
denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af konkursboet efter
s aps. x har ifølge en fuldstændig rapport fra erhvervsstyrelsen siden den 21. december
2011 og frem til den 10. december 2013, hvor skifteretten, efter erhvervsstyrelsens beslutning
af 4. november 2013 om tvangsopløsning, traf beslutning om likvidation med advokat finn
lynge jepsen som likvidator, været registreret som direktør i selskabet. selskabet blev taget
under konkursbehandling den … 2014, og advokat finn lynge jepsen blev samtidig udpeget
som kurator.
                                                       -2-
påstande
i et processkrift modtaget i sø- og handelsretten den 7. januar 2015 har kurator nedlagt på-
stand om, at x pålægges konkurskarantæne i tre år.
processkriftet er forkyndt for x ved modtagelsesbevis den 12. januar 2015, hvor han samtidig
bekræftede at have modtaget rettens brev af 8. januar 2015 med bilag. brevet indeholdt en
svarfrist på 14 dage fra forkyndelsen. x har ikke herefter svaret på rettens henvendelse og
har således hverken nedlagt en påstand eller anmodet om mundtlig behandling. sagen er
herefter behandlet på skriftligt grundlag.
oplysninger i sagen
det hedder i kurators processkrift blandt andet:
      ”…
      s aps har ifølge selskabets registreringer drevet nedrivnings- og entreprenørvirksomhed samt virksom-
      hed ved rengøring, handel og investering, jf. udskrift fra erhvervsstyrelsen…
      s aps blev stiftet den 20. december 2011. x blev registreret som direktør den 21. december 2011.
      den 12. september 2013 fremsendte erhvervsstyrelsen påkrav om indsendelse af årsrapport for selskabets
      første regnskabsår vedrørende perioden 21. december 2011 – 31. marts 2013…
      erhvervsstyrelsen begærede den 4. november 2013 selskabet tvangsopløst … selskabet blev herefter den
      10. december 2013 taget under likvidationsbehandling…
      konkursdekretet blev afsagt i sø- og handelsretten, skifteafdeling, den … 2014 på baggrund af en kon-
      kursbegæring fra likvidator…
      der blev fremsendt flere anmodninger til x om udlevering af selskabets bogføring, oplysninger om sel-
      skabets økonomiske forhold m.m., herunder senest ved påmindelse af 28. februar 2014 … anmodningerne
      blev ikke besvaret.
                                                   -3-
ifølge r 75-meddelelser fra skat for årene 2012 - 2013 … foreligger der alene momsoplysninger for pe-
rioden 1. kvartal 2012 til 4. kvartal 2012. selskabets samlede salgsmoms og købsmoms er i 2012 opgjort
til henholdsvis kr. 825.296,- og kr. 82.530,-. den 27. marts 2014 anmeldte skat et krav i boet på kr.
2.444.410,36, jf. skat's specifikation af 2. juni 2014...
kravet vedrørte betaling af moms på kr. 788.714,-, a-skat/bidrag på kr. 1.641.401,-, bøde til erhvervssty-
relsen på kr. 750,- samt renter/gebyrer på kr. 13.570,36…
under behandlingen af konkursboet blev der indhentet posteringsoversigter fra selskabets bankforbindel-
se, nordea bank a/s, vedrørende perioden januar 2012 til april 2013... af posteringsoversigterne frem-
går, at der samlet er foretaget udbetalinger fra pengeautomater m.m. på i alt kr. 2.633.150,-. endvidere er
der gennemført overførsler med posteringsteksten ”grundkonto” på i alt ca. kr. 1.048.724,-. i samme peri-
ode ses indbetalingerne på kontoen at udgøre et tilsvarende beløb.
da x ikke reagerede på boets henvendelser foretog undertegnede den 22. maj 2014 indberetning i medfør
af konkurslovens § 110, stk. 4, til københavns vestegns politi … med henvisning til, at x ikke havde op-
bevaret selskabets bogføring og regnskabsmateriale på betryggende vis, jf. bogføringslovens § 10. køben-
havns vestegns politi fremsendte den 5. juni 2014 anmeldelseskvittering til konkursboet…
endvidere indkaldte boet x til at afgive vidneforklaring i sø- og handelsretten, skifteafdelingen, med
henblik på at få selskabets forhold nærmere belyst. afhøringen blev berammet til den 6. august 2014. af-
høringen blev senere udsat til den 22. august 2014, hvor x mødte sammen med sin mentor, p1.
om årsagen til konkursens indtræden fremgår følgende af retsbogsudskrift fra mødet …:
        …”det er hans private problemer, der er skyld i selskabets konkurs. han blev presset i sit privat-
        liv, og derfor gik det ikke så godt med selskabets økonomi. han lider af ludomani…”
for så vidt angår hævningerne på selskabets konto, forklarede x:
        …” selskabet havde en konto i nordea. nogle af hævningerne, der fremgår af kontoudskrifterne
        vedrørende selskabets konto, er anvendt i selskabet, men han har også hævet penge fra selskabets
        konto og brugt dem til spil. han har spillet om store beløb, så det er ikke urealistisk, at han har
        brugt 100.000-200.000,- (pr. måned – min indsættelse) af selskabets penge på spil. han havde og-
                                                        -4-
             så sin private bankkonto med en tilhørende kassekredit i nordea. kontoen med navnet grundkonto
             med kredit, som fremgår af kontoudskriften vedrørende selskabets konto, er formentlig hans privat
             konto…”
     om selskabets bogføring samt den manglende angivelse og afregning af moms og a-skat forklarede x:
             …” han kan ikke huske, hvor stor selskabets indtjening var, men han tjente penge. han kan ikke
             huske, hvordan skattegælden blev oparbejdet. det kan godt være, at han har undladt at betale til
             skat, så han havde penge at spille for.
             han havde en revisor i roskilde. han kan ikke huske hans navn. han betalte direkte til revisoren. i
             forbindelse med skilsmissen har han mistet alle sine papirer, men måske har revisoren papirer-
             ne…”
     om boets aktuelle status henvises til kreditorinformation nr. 3 … vedlagt redegørelse efter konkurslovens
     § 125, stk. 4, af 20. november 2013. ifølge gældbogsliste pr. 6. januar 2015 … er der anmeldt krav i kon-
     kursboet efter s aps for et samlet beløb stort kr. 2.473.426,44, hvoraf kr. 2.461.106,44 vedrører krav fra
     skat…”
synspunkter
kurator har i sit processkrift til støtte for påstanden anført:
     ”… til støtte for den nedlagte påstand om pålæg af konkurskarantæne gøres det gældende, at x har ud-
     ført grov uforsvarlig forretningsførelse.
     til støtte herfor henvises til 1) at x har anvendt selskabets midler til privatforbrug, og at der er tale om
     betydelige beløb, 2) at der ikke foreligger nogen bogføring i selskabet, samt 3) at der ikke er foretaget ret-
     mæssig angivelse og afregning af a-skatter/bidrag og moms, hvorved skat er påført et ikke ubetydeligt
     tab.
     3.1. hævninger til private formål
     til støtte for at der foreligger grov uforsvarlig forretningsførelse gøres det gældende, at driften af selska-
     bet er sket under omstændigheder, hvor s aps og kreditorernes interesser er blevet tilsidesat af x som
     selskabets registrerede direktør.
     af selskabets kontoudtog fra nordea bank a/s (bilag 10) fremgår det, at der i perioden fra den 1. januar
     2012 til den 1. april 2013 er foretaget udbetalinger fra selskabs virksomhedskonto på i alt kr. 2.633.150,-.
     endvidere er der gennemført overførsler med posteringsteksten ”grundkonto” på i alt ca. kr. 1.048.724,-.
                                                        -5-
     det må bevismæssigt lægges til grund, at der er tale om hævninger og overførsler, der er anvendt af x til
     betaling af private udgifter, og at han herved uberettiget har rådet over fremmede midler i privat øjemed,
     hvilket gøres gældende.
     til støtte herfor henvises til, at x foreholdt selskabets bankkontoudtog under afhøringen i sø- og han-
     delsretten, skifteafdelingen, den 22. august 2014 forklarede, at hævningerne primært var anvendt på ha-
     sardspil, jf. retsbog af 22. august 2014 (bilag 11). endvidere forklarede han, at ”grundkontoen” forment-
     lig var hans private konto.
     ifølge x har der ikke været andre ansatte i selskabet, som havde adgang til selskabets konti. x alene havde
     via visa-kort samt netbank adgang til at disponere over selskabets bankkonto i nordea bank a/s, hvilket
     må lægges til grund.
     3.1. ad manglende bogføring
     til støtte for, at der foreligger grov uforsvarlig forretningsførelse gøres det gældende, at x har overtrådt
     bogføringslovens § 10, hvorefter han som direktør for selskabet havde pligt til at opbevare regnskabsmate-
     rialet på betryggende vis i 5 år fra udgangen af det regnskabsår, som materialet vedrører.
     til støtte herfor henvises til, at det ikke ud fra de for boet tilgængelige oplysninger har været muligt at
     konstateret nogen form for bogføring i selskabet. der foreligger heller ikke budgettal eller tilsvarende op-
     lysninger om selskabets forventede omsætning.
     da det endvidere ikke har været muligt at identificere navnet på den revisor, som x muligvis mente kun-
     ne have selskabets bogføring, må det bevismæssigt lægges til grund, at selskabets bogføring ikke har væ-
     ret opbevaret på betryggende vis, hvilket gøres gældende.
     grundet den manglende bogføring har kurator eller offentlige myndigheder ikke kunnet foretage kontrol
     af de økonomiske dispositioner, der har fundet sted i selskabet, herunder om der foreligger omstødelige
     forhold.
     3.2. ad manglende angivelse og afregning af moms og a-skat
     ud fra indhentede r-75 meddelelser for perioden 2012 - 2013 … samt skat's anmeldelse i boet … un-
     derbilag 1), kan det konstateres, at selskabet ikke retmæssigt indberettede eller afregnede moms og a-
     skat/bidrag, idet der ikke ses at være indberettet for år 2013.
     der er anmeldt krav i selskabet for kr. 2.473.426,44 …
     at der er oparbejdet en betydelig underbalance bestående af hovedsageligt gæld til det offentlige, at x har
     anvendt op til i alt kr. 3.681,874,- af selskabets midler til privatforbrug sammenholdt med, at der ikke fo-
     religger nogen bogføring taler for, at der foreligger grov uforsvarlig forretningsførelse, og at x derfor
     fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed…”
sø- og handelsrettens afgørelse
                                                -6-
retten lægger som ubestridt til grund, at x i en periode på et år før fristdagen den 4. novem-
ber 2013 har været registret og har fungeret som direktør for selskabet. for denne periode,
såvel som for tiden før, forligger der ingen bogføring i selskabet, men det fremgår derimod
af selskabets kontoudtog fra bankkonto i nordea bank a/s, at der er foretaget massivt man-
ge hævninger fra kontoen. retten lægger efter bevisførelsen, herunder x’s egen forklaring
under retsmødet den 22. august 2014, også til grund, at hævningerne er sket til privat for-
brug. henset til disse forhold finder retten det godtgjort, at x har overtrådt bogføringsloven
og selskabsloven, og at han ved sine handlinger har påført kreditorerne, herunder skat, be-
tydelige tab.
herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder sø- og
handelsretten, at x har handlet groft uforsvarligt, og det er rimeligt at pålægge x konkurs-
karantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
den pålagte karantæne løber i tre år, jf. § 158, stk. 1, og regnes fra det tidspunkt, hvor ken-
delsen er endelig.
 x betaler sagens omkostninger.
                                        derfor bestemmes:
 x pålægges konkurskarantæne i tre år.
 x betaler inden 14 dage sagens omkostninger med 12.500 kr.
den pålagte konkurskarantæne løber i tre år regnet fra det tidspunkt, hvor kendelsen er en-
delig. i det tilfælde en tidligere pålagt konkurskarantæne endnu ikke er udløbet, løber kon-
kurskarantænen fra udløbet af den senest pålagte konkurskarantæne og udløber senest 10 år
efter den oprindelige afgørelse.
                                                -7-
x må ikke deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed med personlig og ubegrænset hæftel-
se for virksomhedens forpligtelser med virkning fra det tidspunkt, hvor denne kendelse er
endelig og indtil udløbet af den pålagte konkurskarantæne.
                                       jeanette melchior
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                             sø- og handelsretten, den 19. maj 2015


text:
dom
afsagt den 17. november 2015
rettens nr. 15-11611/2015
politiets nr. 0700-76401-00011-16
anklagemyndigheden
mod
t
cpr-nummer …
denne sag er behandlet som tilståelsessag.
retsmødebegæring er modtaget den 20. oktober 2015.
t er tiltalt for
1.
overtrædelse af momslovens § 81, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1
ved for perioden 1. kvartal 2011 til 3. kvartal 2012, som indehaver af virksomheden x-firma,
v/t, cvr nr.: …, …vej, x-by, med forsæt til at unddrage statskassen afgift at have afgivet
urigtige oplysninger til brug for afgiftskontrollen, idet han angav et momstilsvar på 165.789
kr., selv om momstilsvaret rettelig var 573.029 kr., hvorved statskassen blev unddraget
407.240 kr. i moms.
2.
overtrædelse af straffelovens § 289, jf. skattekontrollovens § 13, stk.1,
ved med forsæt til at unddrage det offentlige skat at have afgivet urigtige oplysninger til brug
ved afgørelse af skatteansættelsen eller skatteberegningen, idet han for indkomståret 2011 til
skat angav sin skattepligtige indkomst for lavt med 688.721 kr., hvorved det offentlige blev
unddraget 366.851 kr. i skat og arbejdsmarkedsbidrag, og for indkomståret 2012 til skat
angav sin skattepligtige indkomst for lavt med 883.837 kr., hvorved det offentlige blev und-
draget 450.950 kr. i skat og arbejdsmarkedsbidrag, alt hvorved det offentlige blev unddraget
skat og arbejdsmarkedsbidrag med samlet 817.801 kr.
3.
overtrædelse af straffelovens § 302,
ved i årene 2011 og 2012 som indehaver og daglig leder af x-firma, v/t, cvr nr.: …, …vej,
i x-by, under omstændigheder som må betegnes som særlig grove, ikke at have sikret at bog-
føringen var tilrettelagt og udført i overensstemmelse med god bogføringsskik, herunder at
selskabets indtægter og udgifter blev bogført eller bogført i fuldt omfang, og at der i fornødent
omfang forelå dokumentation i form af samtlige ind- og udbetalinger, ligesom sigtede undlod
at opbevare regnskabsmaterialet på betryggende vis i 5 år fra udgangen af det regnskabsår det
vedrørte.
påstande
                                                  - 2 -
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om frihedsstraf og en tillægsbøde jf. straffelovens §
50, stk. 2, på det unddragne beløb 1.225.000 kr.
tiltalte har erkendt sig skyldig.
sagens oplysninger
tiltalte, t, har forklaret, at han ejede og drev det personlige firma "[firmanavn]". han havde
som udgangspunkt ingen ansatte, men der er en enkelt person, der har hjulpet ham ind imel-
lem og som har fået løn. firmaet udførte rengøring og vinduspolering og kunderne indberet-
tede udgiften efter ordningen om håndværkerfradrag.
anklageren gennemgik bilag 3/3 med t, der er enig i de angivne beløb og i skats bereg-
ningsmetode. han var klar over, at han i firmaets driftsperiode angav for lidt i moms, og at
denne for lave angivelse ville resultere i en for lav moms opkrævning. han var også klar over,
at den indkomst, han oplyste, var for lav med tilsvarende for lav skatteopkrævning.
t førte selv firmaets regnskaber. han har ikke anvendt nogen rådgivere. han førte regnskab
på en pc, men tog ikke sikkerhedsback up eller printede papirversioner af de faktura, som han
udsendte elektronisk. pc'en gik i stykker. indgående bilag opbevarede han i kælderen og hæf-
tede sig ikke ved, at hans kæreste ryddede kælderen og smed bilagene ud. han var dog ikke
klar over, at denne oprydning var igang. han erkender, at han burde have sikret regnskabsma-
terialet bedre.
tiltalte er tidligere straffet
ved dom af 21. marts 2005 for overtrædelse af skattekontrollovens § 16, stk. 3, jf. stk. 1 og
momslovens § 81, stk. 3, jf. stk. 1 med fængsel i 40 dage og en tillægsbød på 275.000 kr.
kriminalforsorgen har oplyst, at t er egnet til at modtage en betinget dom, herunder en betin-
get dom med vilkår om samfudstjeneste.
tiltalte har om sine personlige forhold forklaret, at han kan bekræfte oplysningerne i person-
undersøgelsen. han spillede meget i 2011/12, og forholdene er begået for at forsøge at betale
spillegæld. han har i 2012 gennemgået behandling for ludomani med god effekt. han har
været insolvent siden 2001.
rettens begrundelse og afgørelse
tiltalte har uden forbehold erkendt sig skyldig. tilståelsen støttes af de oplysninger, der i øv-
rigt foreligger. det er derfor bevist, at tiltalte er skyldig.
straffen fastsættes til fængsel i 1 år, jf. straffelovens § 289, jf. skattekontrollovens § 13, stk.1,
momslovens § 81, stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1 og straffelovens § 302.
retten har ved fastsættelse af straffen og ved beslutningen om ikke at gøre en del af straffen
betinget lagt vægt på, at t i 2005 blev straffet for helt ligeartet kriminalitet. unddragelserne i
denne sag har strakt sig over 7 kvartaler, og har vedrørt både moms og skatteunddragelse på i
alt 1,2 mio kr. provenuet er anvendt til dækning af spillegæld. sagsbehandlingstiden har ikke
været specielt langvarig, og ts personlige forhold taler ikke selvstændigt for at anvende be-
                                              - 3 -
tinget dom. endelig bemærkes, at t ikke har tilbagebetalt nogen del af det unddragne beløb
eller har indgået afdragsaftale herom.
thi kendes for ret:
tiltalte t skal straffes med fængsel i 1 år.
tiltalte skal betale en tillægsbøde på 1.225.000 kr.
forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 60 dage.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.


text:
                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 20. november 2012
sag 35/2011
(2. afdeling)
a
(advokat søren kjær jensen, beskikket)
mod
patientskadeankenævnet
(kammeradvokaten ved advokat henrik nedergaard thomsen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 19. afdeling den 16. december 2010.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jytte scharling, marianne
højgaard pedersen, jens peter christensen og lars hjortnæs.
påstande
appellanten, a, har gentaget sine påstande.
indstævnte, patientskadeankenævnet, har påstået frifindelse, subsidiært stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
efter landsrettens dom hjemviste patientskadeankenævnet den 31. januar 2011 sagen til pa-
tientforsikringen til fornyet vurdering af, om der er grundlag for at tilkende a erstatning for
tab af erhvervsevne og tabt arbejdsfortjeneste. patientforsikringen meddelte den 14. marts
2011 afslag på erstatning. a påklagede denne afgørelse til patientskadeankenævnet, der ved
afgørelse af 21. november 2011 tiltrådte patientforsikringens afgørelse. i patientskadeanke-
nævnets afgørelse hedder det bl.a.:
       ”erhvervsevnetab:
       nævnet skal indledningsvis bemærke, at man i overensstemmelse med ankestyrelsens
       afgørelse af 18. juni 2010 lægger til grund, at a efter arbejdsskadesikringslovens regler
                                                - 2 -
      ikke er berettiget til erstatning for tab af erhvervsevne som følge af den anerkendte ar-
      bejdsskade, og at det ikke findes godtgjort, at as erhvervsevne samlet set er påvirket i
      en sådan grad, at hun opfylder betingelserne for at få tilkendt førtidspension. det frem-
      går af ankestyrelsens afgørelse af 18. juni 2010, at arbejdsprøvningen primært har fun-
      det sted inden for fysiske opgaver, hvor det på forhånd måtte forventes, at a ikke ville
      kunne klare opgaverne. videre fremgår det, at ankestyrelsen ikke er enig i tilkendelsen
      af pension på det foreliggende grundlag, ligesom styrelsen ikke finder det muligt at vur-
      dere det samlede erhvervsevnetab.
      nævnet kan tiltræde, at a ikke er blevet påført et erhvervsevnetab på minimum 15 %
      som følge af den anerkendte patientskade. hun er derfor ikke berettiget til erstatning for
      tab af erhvervsevne, jf. erstatningsansvarslovens § 5, stk. 3. nævnet har ved vurderin-
      gen lagt vægt på karakteren af patientskaden, der består i abdominalsmerter, der frem-
      provokeres af foroverbøjet arbejde og løft. endvidere er der lagt vægt på socialmedi-
      cinsk speciallægeattest af 30. marts 2007 fra overlæge kenneth kibsgård, der bl.a. kon-
      kluderer, at det er realistisk at satse på lettere administrativt arbejde, f.eks. telefon, sid-
      dende ekspedition, kvalitetskontrol, billetsalg, information etc., eller opgaver som f.eks.
      indtastning, ajourføring eller bilagskontrol, hvor a selv kan tilrettelægge arbejdsindsat-
      sen. det skal hertil bemærkes, at a ifølge attesten selv har erklæret sig enig i konklusio-
      nerne og forslagene, men at hun aldrig er blevet arbejdsprøvet i et af de nævnte erhverv.
      videre fremgår det af ringkøbing skjern kommunes afgørelse af 22. november 2007,
      at tilkendelsen af førtidspension ikke kun var begrundet i patientskadens følger, nemlig
      følger efter galdestenoperation, men også i smerter i højre fod og tendens til smerter i
      højre skulder. det kan derfor ikke på det foreliggende grundlag anses for godtgjort, at
      hendes indtjeningsmuligheder er nedsat i et omfang svarende til et erhvervsevnetab på
      15 % eller derover som følge af patientskaden. det er nævnets vurdering, at hun ved va-
      retagelse af et af de ovenfor nævnte erhverv vil kunne oppebære en indtægt svarende til
      det niveau, som hun oppebar som sygehjælper inden patientskaden.
      tabt arbejdsfortjeneste:
      nævnet har vurderet, at a ikke er berettiget til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, jf.
      erstatningsansvarslovens § 2. nævnet har ved vurderingen lagt vægt på, at patientska-
      den indtraf den 30. juli 2002, og at a modtog fuld løn frem til sin fratræden den 30.
      april 2003. uanset at hun blev sygemeldt fra arbejdet som sygehjælper pga. galdestens-
      operationen, anser nævnet det ikke for sandsynliggjort, at det skyldes patientskaden, at
      hun ikke efter udløbet af perioden med fuld løn kunne varetage et arbejde med en ind-
      tægt svarende til hendes tidligere lønniveau. der henvises herved til begrundelsen oven-
      for under erhvervsevnetab.”
arbejdsskadestyrelsen afgav den 13. april 2012 en vejledende udtalelse, hvorefter a vurderes
at have lidt et varigt tab af erhvervsevne på 25 % som følge af patientskaden.
i udtalelsen hedder det bl.a.:
      ”vi er herved blevet bedt om, at vurdere as samlede erhvervsevnetab i forhold til den
      erhvervsmæssige status inden den 6. juli 2001. herved bedes det angivet, hvorledes
      erhvervsevnetabet fordeler sig på skaden den 6. juli 2001, skaden den 30. juli 2002 og
      eventuelt andre forhold.
                                         - 3 -
alternativt er vi anmodet om en vurdering af det samlede erhvervsevnetab i forhold til
umiddelbart før patientskaden den 30. juli 2002.
…
ved østre landsrets dom af 16. december 2010 er erhvervsevnetabet som følge af
arbejdsskaden i 2001 fastsat til mindre end 15 procent.
…
                                       sagsfremstilling
vi er vedrørende as helbredsmæssige tilstand opmærksomme på alle de lægelige akter i
sagen.
herunder fremgår det således af de lægelige akter også med speciallægeerklæringen af 9.
august 2008, at a har forskellige symptomer og følger efter forskellige skader.
der er herved beskrevet skuldersmerter med belastning, mens bevægeligheden er fundet
normal. generne er ikke tilskrevet noget traume. i 2004 er skuldersmerter fra højre
beskrevet med debut 10 år forinden.
det er også beskrevet smerter fra achillessenen på højre side, mens bevægeligheden er
fundet normal. generne er tilskrevet skaden i 2001.
dertil er der følger efter galdevejsskade med tendens til kvalme og madlede foruden
smerter under højre ribbenskant. generne er tilskrevet følger efter operation i 2002.
desuden klages over migræneanfald 2-3 gange om måneden.
vedrørende den erhvervsmæssige og sociale situation fremgår det, at a efter 10 års
skolegang har arbejdet inden for dels industrien som ufaglært og dels som sygehjælper.
det er herved oplyst, at hun den 1. februar 2000 var blevet ansat som sygehjælper i
aftenvagt.
arbejdsgiver oplyste i juni 2006, at a havde haft småsygemeldinger i perioden fra 9. juli
2001 18. juli 2002. herefter havde hun været fuldtidssygemeldt frem til 30. april 2003,
hvor hun blev afskediget. hendes månedsløn er herved oplyst at udgøre 14.278 kr.
det fremgår af de sociale akter, at der blev initieret flere arbejdsprøvningsforløb.
det fremgår i ressourceprofilen fra 8. juni 2005 og 25. juni 2007, at det efter arbejde på
værksted og en butik blev vurderet, at hun ville kunne klare at arbejde med varierende
arbejdsopgaver og samme med arbejdsstillinger.
a ytrede efter forløb med jobkursen ønske om en læreruddannelse.
kommunen gav afslag på revalideringsstøtte til læreruddannelsen med henvisning til, at
der var behov for yderligere afklaring. i begrundelsen for afslaget henvistes til, at det ikke
                                           - 4 -
var afklaret, om hun ville kunne klare arbejdsfunktioner som lærer, eller om hun ville
kunne arbejde på fuld tid uden særlige skånehensyn.
ved statusrapport i oktober 2007 efter yderligere afprøvning vurderedes det, at as
arbejdsevne var nedsat i udtalt grad på grund af helbredsmæssige forhold af fysisk
karakter. det er vedrørende den arbejdsmæssige del anført, at hun igennem forløbet var
blev søgt arbejdsprøvet så optimalt som muligt. det er herved beskrevet, at hun blev
arbejdsprøvet i lette arbejdsopgaver i et køkken, i montagen samt med forefaldende
kontorarbejde og forefaldende øvrige opgaver.
det konkluderedes vedrørende revalidering, at dette synes urealistisk på grund af væsent-
ligt nedsat kapacitet til blot en enkelt dags indsats, hvor almindelige daglige opgaver for
a synes tunge og svært overskuelige.
ved kommunens afgørelse af 22. november 2007 er a tilkendt førtidspension. det
fremgår af begrundelsen, at tilkendelsen sker på helbredsmæssig indikation, således med
følger efter galdestensoperation, smerter i højre fod og smerter i højre skulder.
                                begrundelse for erhvervsevnetab
vi har i vores vurdering af erhvervsevnetabet lagt vægt på oplysningerne fra a samt de
sociale, de indtægtsmæssige og de lægelige oplysninger.
det bemærkes, at erstatning efter erstatningsansvarsloven gives efter en vurdering af, om
en personskade medfører en varig nedsættelse af skadelidtes evne til at skaffe sig indtægt
ved eget arbejde.
der ydes kun erstatning for tab af erhvervsevne, såfremt indtægtstabet er på 15 procent
eller derover.
vi har ved vurderingen lagt til grund, at der ifølge de lægelige oplysninger er helbreds-
mæssige gener med betydning for belastende arbejdsstillinger.
vi er ved vurderingen er opmærksomme på forløbet før og efter skaden i 2002, herunder
forudgående og efterfølgende sygemeldingsforløb.
vi har hertil noteret os, at a efter afklaring, afslag på revalidering og siden yderligere
afklaring ikke fandtes at kunne reetableres på arbejdsmarkedet - heller ikke i mindre
omfang.
efter at have drøftet omfanget af de fysiske lidelser og helbredsmæssige forhold med
vores speciallægekonsulent findes det sandsynligt, at hun har et funktionsniveau, der vil
kunne omsættes og forenes med lettere arbejdsfunktioner under iagttagelse af relevante
skånehensyn.
henset til as arbejds- og uddannelsesmæssige baggrund er vi opmærksomme på, at de
arbejdsfunktioner, der umiddelbart ville være relevante for hende i et vist omfang ville
have fysisk karakter, som hun ville have vanskeligere ved at kunne udføre på grund af
sine helbredsgener.
                                                - 5 -
       vi finder herved, at de helbredsmæssige gener efter galdevejsskade i et ikke uvæsentlig
       omfang har påvirket og reduceret hendes arbejdskapacitet i et for hende relevant erhverv
       med ikke belastende opgaver.
       vi finder således, at as gener som følge af galdevejsskade med utilpashed/kvalme og
       smerter vurderes at have medført nødvendige skånehensyn.
       vi vurderer, at der til disse skånehensyn knytter sig et mindre men ikke uvæsentligt tab af
       arbejdsindkomst.
       vi har på denne baggrund vurderet, at skaden har medført en erhvervsevnenedsættelse på
       skønsmæssigt 1/4.
       i overensstemmelse hermed har vi fastsat erhvervsevnetabet til 25 procent.
       det falder i øvrigt uden for rammerne af denne vurdering med en stillingtagen til øvrige
       myndigheders vurdering i denne sag. ”
patientskadeankenævnet har ved afgørelse af 2. november 2012 afvist at genoptage sagen om
erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og varigt erhvervsevnetab på baggrund af arbejdsskade-
styrelsens vejledende udtalelse om erhvervsevnetabet. i afgørelsen hedder det bl.a.:
                                               ”begrundelse:
       ”efter § 15 i bekendtgørelse om forretningsorden for patientskadeankenævnet har næv-
       net mulighed for at genoptage en afgjort sag til fornyet behandling og afgørelse, hvis
       der fremkommer nye og for sagens afgørelse væsentlige oplysninger. det drejer sig
       navnlig om oplysninger, der kan begrunde en ændret vurdering af sagen.
       patientskadeankenævnet finder ikke, at der på baggrund af arbejdsskadestyrelsens ud-
       talelse af 13. april 2012 er grundlag for at genoptage sagens behandling. nævnet har
       herved lagt vægt på, at udtalelsen ikke indeholder væsentlige nye oplysninger, der giver
       anledning til en ændret vurdering af as erhvervsevnetab. nævnet finder det således
       fortsat ikke godtgjort, at a er blevet påført et erhvervsevnetab på 15 % eller derover
       som følge af den anerkendte patientskade.”
anbringender
a har supplerende anført, at patientskaden er en klar og grov fejl, idet skaden består i læde-
ring af den dybe galdegang, og derfor skal beviskravene vedrørende årsagsforbindelse i givet
fald lempes.
da patientskadeankenævnet i afgørelsen af 21. november 2011 ikke længere begrunder sit
afslag på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og varigt erhvervsevnetab med arbejdsskaden
                                               - 6 -
fra 2001, er det nu klart, at der ikke er nogen forudbestående lidelser, som skal tillægges be-
tydning.
as tendens til belastningsudløste skuldersmerter, som kunne være en mulig konkurrerende
skadesårsag, har først vist symptomer længe efter, at hun ophørte med at arbejde, og er i spe-
ciallægeattesten af 30. marts 2007 ikke tillagt nogen funktionsbegrænsende betydning i for-
hold til arbejdet.
det er uden betydning for bedømmelsen af årsagsforbindelse og adækvans, at hun på grund af
bl.a. arbejdsskadens følger var særligt sårbar.
på denne baggrund må hele den tabte arbejdsfortjeneste og hele det samlede varige erhvervs-
evnetab henføres til patientskaden.
den samlede erhvervsevnetabsprocent må fastsættes ud fra de faktiske forhold, når hverken
patientskadeankenævnet, ankestyrelsen eller arbejdsskadestyrelsen har forholdt sig hertil.
ud fra hendes evner, uddannelse, alder og de forsøg på afklaring, der har været gennemført,
må det antages, at erhvervsevnetabet er på mere end 50 %, subsidiært mere end de 25 %, som
arbejdsskadestyrelsen har henført til patientskaden alene.
patientskadeankenævnet er ikke berettiget til at afvise erstatning for tab af erhvervsevne alene
på grundlag af en rent lægefaglig vurdering af, hvad den pågældende patientskade ”normalt”
bør medføre, eller fordi man mener, at kommunen har begået en fejl ved at tildele a førtids-
pension uden tilstrækkelig arbejdsprøvning. eventuelt manglende relevant arbejdsprøvning
kan ikke lægges hende til last. hun har opfyldt sin tabsbegrænsningspligt ved at medvirke
aktivt i alle kommunens forsøg på afklaring af hendes erhvervsevne.
patientskadeankenævnet har supplerende anført, at a ikke har løftet sin bevisbyrde for, at der
er grundlag for at tilsidesætte patientskadeankenævnets afgørelse af 21. november 2011 om
afslag på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og varigt tab af erhvervsevne.
med hensyn til spørgsmålet om erhvervsevnetabserstatning udgør arbejdsskadestyrelsens
vejledende udtalelse af 13. april 2012 om erhvervsevnetabsprocenten i det foreliggende til-
fælde ikke det fornødne sikre grundlag for at ændre ankenævnets afgørelse. arbejdsskadesty-
                                                - 7 -
relsen har ved sin vurdering tilsyneladende lagt stor vægt på kommunens beslutning om at
tilkende a førtidspension. patientskadeankenævnet har derimod med rette lagt vægt på, at
ankestyrelsen som øverste administrative myndighed i sager om førtidspension i sin afgørelse
af 18. juni 2010 har tilkendegivet, at arbejdsprøvningen ikke som anbefalet i den socialmedi-
cinske statusrapport af 22. oktober 2007 var tilpasset as ressourcer og begrænsninger, og
fundet, at der ikke var grundlag for at tilkende a førtidspension som sket.
patientskadeankenævnet er ikke bundet af kommunens pensionsafgørelse. patientskadeanke-
nævnet har ved sin afgørelse også med rette lagt vægt på, at patientskaden alene medførte
gener i form af mavesmerter, der blev fremprovokeret af foroverbøjet arbejde og løft, og at
pensionsafgørelsen heller ikke kun var begrundet i følgerne af patientskaden, men også i ge-
nerne fra arbejdsskaden og fra tendensen til smerter i skuldrene.
patientskadeankenævnet har endvidere med rette lagt vægt på, at det ifølge den socialmedi-
cinske speciallægeattest af 30. marts 2007 var realistisk at satse på lettere administrativt ar-
bejde, hvilket a ifølge attesten selv var enig i, og at hun aldrig er blevet afprøvet i sådant er-
hverv.
patientskadeankenævnet har derfor med rette fundet, at patientskaden ikke i sig selv har med-
ført så betydelige skånehensyn og begrænsninger i hendes erhvervsudøvelse, at hendes er-
hvervsevne er nedsat med 15 % eller mere som følge af patientskaden. hun er derfor ikke be-
rettiget til erstatning for erhvervsevnetab.
med hensyn til spørgsmålet om tabt arbejdsfortjeneste har patientskadeankenævnet med rette
lagt vægt på det, som er anført vedrørende erhvervsevnetab, idet det på grund af de yderligere
gener fra foden og fra skuldrene ikke er sandsynliggjort, at det var på grund af patientskaden,
at a efter udløbet af perioden med fuld løn - der varede frem til den 30. april 2003 - ikke
kunne varetage et arbejde med samme lønniveau som hendes hidtidige arbejde som sygehjæl-
per. hun er derfor ikke berettiget til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste.
højesterets begrundelse og resultat
a blev sygemeldt fra sit arbejde som sygehjælper den 19. juli 2002 i forbindelse med opera-
tionen for galdesten, som resulterede i patientskaden, og ud over kortere perioder med ar-
bejdsprøvning har hun ikke siden været i arbejde.
                                                - 8 -
højesteret lægger efter de foreliggende lægelige oplysninger til grund, at a som følge af pa-
tientskaden har et skånebehov i relation til visse arbejdsfunktioner.
arbejdsskadestyrelsen har i sin vejledende udtalelse af 13. april 2012 anført bl.a., at as ar-
bejds- og uddannelsesmæssige baggrund medfører, at de arbejdsfunktioner, som umiddelbart
ville være relevante for hende, i et vist omfang ville have fysisk karakter, som hun ville have
vanskeligere ved at kunne udføre på grund af sine helbredsgener. arbejdsskadestyrelsen har
endvidere vurderet, at der til de skånebehov, som er en følge af patientskaden, knytter sig et
mindre, men ikke uvæsentligt erhvervsevnetab.
på den anførte baggrund finder højesteret, at det er godtgjort, at patientskaden har påført a et
varigt erhvervsevnetab på over 15 %. højesteret finder endvidere ikke grundlag for at tilside-
sætte arbejdsskadestyrelsens vurdering, hvorefter det skånehensyn, som er en følge af pa-
tientskaden, har medført et varigt erhvervsevnetab på 25 %. højesteret finder derfor, at as
erhvervsevnetab som følge af patientskaden skal fastsættes til 25 %.
højesteret finder, at det må lægges til grund, at sygeforløbet efter operationen den 30. juli
2002 blev udløst af patientskaden, og at denne var medvirkende årsag til hele sygeforløbet
frem til tilkendelsen af førtidspension fra den 1. december 2007. der er ikke oplyst tilstræk-
keligt grundlag for at fastslå, at det var muligt på et tidligere tidspunkt end den 1. december
2007 at skønne over størrelsen af as erhvervsevnetab som følge af patientskaden, jf. erstat-
ningsansvarslovens § 2, stk. 1. a har derfor krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste som
påstået i perioden fra den 1. maj 2003, hvor hendes ansættelse med fuld løn ophørte, til den 1.
december 2007.
højesteret tager herefter as subsidiære påstand 1 samt påstand 2 til følge som nedenfor be-
stemt.
under hensyn til sagens udfald og arbejdets omfang skal patientskadeankenævnet betale
75.000 kr. i sagsomkostninger for højesteret. sagsomkostningsbeløbet skal indbetales til hø-
jesteret, der efter dækning af udgifterne til fri proces afregner med retshjælpsforsikringen.
                                             - 9 -
                                     thi kendes for ret:
patientskadeankenævnet skal anerkende, at as varige erhvervsevnetab som følge af patient-
skaden opstået den 30. juli 2002 udgør 25 % med virkning fra den 1. december 2007.
patientskadeankenævnet skal anerkende, at a er berettiget til tabt arbejdsfortjeneste fra den 1.
maj 2003 til den 1. december 2007 i anledning af patientskaden opstået den 30. juli 2002.
i sagsomkostninger for højesteret skal patientskadeankenævnet inden 14 dage efter denne
højesteretsdoms afsigelse betale 75.000 kr., som indbetales til højesteret. sagsomkostnings-
beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.